# data[].attributes.body
Her kan du læse en kort vejledning til, hvordan du får mikrofonen til igen at kunne optage, hvis den ved en fejl er blevet blokeret online (på en portal eller lig.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikrofonen virker ikke med IntoWords online

# data[].attributes.body
Her kan du læse en kort vejledning til, hvordan du logger ind i IW online, samt skriver i Word (Office, 365) Online.

# data[].attributes.headline
En PP med 8 forskellige lydbøger til mellemtrinnet

# data[].attributes.subject
En PP med 8 forskellige lydbøger til mellemtrinnet

# data[].attributes.body
I denne PP kan du høre om 8 forskellige lydbøger til mellemtrinnet. De er sat op som en lille bogsmagning. De første fire bøger præsenteres ultra-kort, og dernæst stemmer de om, hvilken de vil høre et uddrag af. Det gøres to gange. Oplægget skal bruges som inspiration.

# data[].attributes.headline
Gode lydbøger på mellemtrinnet - Nota og EreolenGo! Liste med gode podcast.

# data[].attributes.subject
Gode lydbøger på mellemtrinnet - Nota og EreolenGo! Liste med gode podcast.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Løb og læs er et opgaveløb med 11 poster, der alle træner brugen af IntoWords på mobile devices. I alle opgaverne skal eleverne bruge IntoWords-app'en både til at få læst opgavearkene op og til at løse opgaverne.

Løbet kan udføres både udendørs og indendørs og er en oplagt aktivitet for hele klassen i ordblindeugen. Alle elever får mulighed for at prøve IntoWords og får en indsigt i, hvordan det er at læse og skrive for elever med ordblindhed.

Løb og læs med IntoWords findes på både dansk og engelsk.

# data[].attributes.attachment_link.description
Alle elever får mulighed for at prøve IntoWords og får en indsigt i, hvordan det er at læse og skrive for elever med ordblindhed.

# data[].attributes.body
Brug unilogin og find IntoWords træneren. Der findes mange videoer og vejledninger, som guider dig gennem alle funktionerne.

# data[].attributes.attachment_link.description
Fyld klassen med nutidsninjaer og bøjningsbaronesser! Med CampStavning får du alt, hvad du skal bruge til at give alle dine elever succes med stavning, tegnsætning og grammatik.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever.

For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

Elever med dysleksi skal have mulighed for at opnå samme grad af læring og trivsel som deres kammerater. Alle elever med læse- og skrivevanskeligheder skal mødes med den nødvendige forståelse og støtte, der gør dem i stand til at lære alderssvarende og bevare troen på egne evner og muligheder.

Der findes allerede mange anbefalinger og meget viden om dysleksi og skole, men det kan ofte være vanskeligt at få implementeret i skolehverdagen. Det vil vi gerne hjælpe jer med.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi tilbyder skoleudviklingsforløb, hvor vi understøtter skolernes udvikling af en dysleksivenlig skolekultur og -praksis. Målet er at sikre bedre mulighed for læring, trivsel og deltagelse for elever med dysleksi - og i sidste ende for alle skolens elever. For en dysleksivenlig skole er god for alle elever - og nødvendig for elever med dysleksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Her får du 28 nyttige genvejstaster til Windows 10 - Itucation

# data[].attributes.attachment_link.description
I dette indlæg bliver du introduceret for 28 nyttige genvejstaster i Windows 10, som med sikkerhed vil effektivisere dit arbejde i styresystemet. Læs mere her!

# data[].attributes.headline
På vej mod ordblindevenlige læringsmiljøer

# data[].attributes.subject
På vej mod ordblindevenlige læringsmiljøer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En vedblivende indsats med løbende evaluering

At sikre et ordblindevenligt skoletilbud forudsætter, at både ledelse, vejledere og lærere har en løbende opmærksomhed på de dele af undervisningen og skolesamarbejdet, som har særlig betydning for, at elever med ordblindhed deltager og trives fagligt og socialt i undervisningen.

For det første påvirker ordblindhed elevernes deltagelses- og læringsmuligheder i mange af skolens fag, både sprog-, natur- og kulturfagene, og på tværs af klassetrin. Vil man opfylde ambitionen om at skabe et ordblindevenligt læringsmiljø, involverer det med andre ord mange forskellige læringsrum og nøglepersoner (lærere, ledelse og forskellige ressourcepersoner). Et succeskriterium for at lykkes med den ordblindevenlige ambition bliver derfor, at skolens personale med ledelsens opbakning formår at samarbejde på tværs om fælles målsætninger for et ordblindevenligt læringsmiljø.

For det andet er kommuner og skoler indbyrdes forskellige, og skolers praksis ændrer sig over tid, fx som følge af nye reformer og fag, ændrede samarbejdsformer, nye lærere og elever og så videre. Sådanne forskelle viser sig også som forskelle i, hvad der skal til for at styrke 'ordblindevenlighed' på den enkelte skole. Hvor skal man i større grad rette opmærksomheden hen: efteruddannelse, lærersamarbejde, kollegacoaching, ledelsesstyring, forældredialog eller elevinddragelse? Det kommer an på lokale behov, forudsætninger og ressourcer. Og behovene kan ændre sig over tid.

Derfor giver det mening at betragte et ordblindevenligt læringsmiljø som en ambition, som det kræver vedvarende opmærksomhed at lykkes med. Og den vedvarende opmærksomhed forudsætter, at skolen løbende evaluerer sin indsats, både på klasse- og fagteamniveau og i forhold til den samlede skoleindsats.

Nedenfor introduceres et barometerværktøj, der kan støtte skolen i bestræbelsen på at blive - eller vedblive at være - et arnested for ordblindevenlig didaktik i alle skolens fag og at fastholde et skolesamarbejde, der sikrer trygge rammer for elevernes læring og trivsel og for vellykkede overgange til ungdomsuddannelse.

Kreditering

Artiklen er skrevet af Martin Hauerberg Olsen og Trine Gandil, lektorer, Københavns Professionshøjskole og leverandører i projekt GODS - Guide til ordblindevenlig didaktik i skolen.

# data[].attributes.attachment_link.title
På vej mod ordblindevenlige læringsmiljøer - Særlige elevgrupper - GRUNDSKOLE | Emu.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Når et læringsmiljø er ordblindevenligt, betyder det, at undervisningen og skolesamarbejdet tilrettelægges, så ordblindebarrierer i videst mulige omfang forebygges. At lykkes med det kræver, at skolen løbende eva­luerer læringsmiljøet.

# data[].attributes.body
En lille nøgle, der kan hjælpe din elev med at lære de gængse genvejstaster.

# data[].attributes.body
Grammatik og andet godt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her må du frit d ownloade, printe og kopiere alle de sider, du har lyst til.

Er du lige nu på en indberettende Copydan-skole, beder jeg dig blot lægge et ekstra sæt som dokumentation, så alt går retfærdigt til.

Aktiviteterne er rettet mod 0.-3. klasse, men kan også være velegnet til mellemtrinnet, specialundervisning og DSA.
Du kender dine elever, deres niveau og behov bedst, så bare se dig omkring ;o)

Aktiviteterne er rettet mod 4.-6. klasse, men kan også være velegnet til indskoling, udskoling, specialundervisning og DSA.
Du kender dine elever, deres niveau og behov bedst, så bare se dig omkring ;o)

Jeg håber, du og dine elever vil få både glæde og gavn af mine idéer, som nu i ekstra høj grad kan skabe bevægelse overalt.

Ønsker du færdigproducerede materialer i langtidsholdbar kvalitet, kan du stadig handle på shoppen,
men nu har alle adgang til Sprog & Tal i Bevægelse, og det føles ret fantastisk.

Brug aktiviteterne i den almene undervisning, til værksteder, på læringscamps, til specialundervisning.
Brug dem i folkeskolen, på HF, VUC, FGU og sprogcentre.

Brug i det hele taget løs, fordi læring bør ske med hele kroppen - og store smil!

# data[].attributes.attachment_link.title
GRATIS DANSK - bevægelse i undervisningen - Sproggren-Shop

# data[].attributes.attachment_link.description
Her må du frit d ownloade, printe og kopiere alle de sider, du har lyst til. Er du lige nu på en indberettende Copydan-skole, beder jeg dig blot lægge et ekstra sæt som dokumentation, så alt går retfærdigt til. Aktiviteterne er rettet mod 0.-3. klasse, men kan også være velegnet til mellemtrinnet, specialundervisning og DSA.

# data[].attributes.headline
Undervis.dk - fokus på faglig læsning i alle 🤬

# data[].attributes.subject
Undervis.dk - fokus på faglig læsning i alle 🤬

# data[].attributes.body
Skabeloner til notatteknikker, beskrivelser af teksttyper mm. finder du på Undervis.dk

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi arbejder med

at kvalificere elevers

læsefærdigheder

Faglig læsning på mellemtrinnet

Faglig læsning

Selv om vi også beskæftiger os lidt med elevernes egentlige danskfaglige læseudvikling, som fx i forhold til elevernes læsehastighed, sværhedsgrad af tekster, samt læsemængde, så er vores primære fokus på elevernes faglige læsefærdigheder, herunder for eksempel:

At lære at skelne mellem teksttyper

At lære anvendelige notatteknikker

At arbejde med ordkendskab og at udvide elevernes ordforråd

At opnå en aktiv læseindstilling

Og meget andet!

Læsepolitikken

I 2009 udarbejdede vi en læsepolitik for den skole, vi er ansat på. Samme år var vi så heldige at modtage Undervisningsministeriets læsepris for læsepolitikken.

Læsepolitikken dækker alle klassetrin fra 0. - 9. klasse. For hvert klassetrin indeholder læsepolitikken konkrete forslag til, hvordan arbejdet med elevernes læseudvikling kan gennemføres - både i danskfaget, i naturfagene og i de øvrige humanistiske fag.

Læsepolitikken indeholder ligeledes en gennemgang af vores læsesyn, konkrete forslag til, hvilke læsefor-ståelsesstrategier, der med fordel kan benyttes både før, under og efter læsning af en tekst, eksempler på, hvordan arbejdet med læsning kan implementeres i lærerens årsplan og meget mere.

I den kommende tid står vi overfor at skulle forny læse-politikken - i takt med, at alle de nye læringsmål for de enkelte fag bliver udarbejdet.

Ord og begreber

Den interaktive læsemodel

Vi benytter den interaktive læsemodel som fundament for rigtig meget af vores arbejde i praksis. Læs mere om modellen under vores læsesyn.

Modellering

Modellering er helt klart det nye sort! En fodboldtræner, der ønsker at lære sine spillere at sparke et vristspark, forsøger sig ikke med en lang, teoretisk forklaring - han viser, hvordan det skal gøres! Det gør vi for lidt som lærere.

Læringsmål for læsning

Vi følger naturligvis ivrigt med i udviklingen af de nye læringsmål, især på læseområdet. Hvem vinder den nye læsekrig, og er der nødvendigvis en modsætning mellem en sociokulturel tilgang til læsning og det faktum, at eleverne under alle omstændigheder skal lære om bogstaver og deres lyde? Handler det hele om signalværdi, og er det egentlig ikke også vigtigt nok?

Links til læsning

Hvem er vi?

Marie Korsgaard

Sankt Annæ

Gymnasieskole

Marie er uddannet skolelærer

med linjefag i matematik og

fysik/kemi. Hun har mange års undervisningserfaring, og hun har udviklet sig til lidt af en guru inden for faglig læsning.

Mette Baden

Henriksen

Skolen på la Cours Vej

Mette er uddannet skolelærer

med linjefag i dansk, matematik, engelsk og hjemkundskab. Derudover er hun også uddannet læsevejleder - og fungerer som sådan på sin skole.

Martin Holm

Skolen på la Cours Vej

Martin er uddannet skolelærer

med linjefag i dansk, historie,

samfundsfag og idræt. Derudover er han også uddannet læsevejleder - og fungerer som sådan på sin skole.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vi arbejder med at kvalificere elevers læsefærdigheder.

# data[].attributes.body
Hos Margit Gade finder du alverdens godt til undervisningen. Gode skriveskabeloner, modeller mm. lige til at hente, dele med dine elever og bruge i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skriveskabeloner kan hjælpe dig med dit skolearbejde. De viser hvordan du kan skrive en tekst og støtter hvis du har svært ved at læse, stave, skabe struktur eller huske.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Børne- og Undervisningsministeriets ordblindetest er et testredskab til fagfolk, så de kan få hjælp til at identificere ordblindhed blandt børn, unge og voksne, som viser tegn på ordblindhed. Ordblindetesten afdækker ikke andre læse- og skrivevanskeligheder. Ordblindetesten kan tidligst anvendes fra marts måned i 3. klasse og opefter.

Eleven skal kun testes, hvis der er tydelige tegn og dermed begrundet mistanke om ordblindhed. Det betyder fx at der er ordblindhed i nærmeste familie, at eleven har ordlæse- og stavevanskeligheder, at eleven er meget lang tid om at komme i gang med at læse og stave, at eleven har haft problemer med at lære bogstaver, at eleven har haft svært ved at blive opmærksom på sproglyde og med at lære lyden af nye ord. Ordblindetesten er udviklet til at blive anvendt én gang i et skoleforløb og gælder i 15 år. Derfor skal eleven ikke testes igen, når eleven skifter fra grundskole til ungdomsuddannelse.

Elever i 3.-9. klasse må testes i månederne marts, april, maj og juni måned. Det skyldes, at det er i disse måneder, at Ordblindetesten er afprøvet, og derfor får man et præcist testresultat i disse måneder.

Forældre til børn i folkeskolen har én gang i skoleforløbet fra den 1. marts på 4. klassetrin krav på, at der foretages en ordblindetest af deres barn, hvis de ønsker det (jf. Bekendtgørelse af lov om folkeskolen, § 3 b). En skole bør beslutte, hvordan de afdækker ordblindhed, så de ikke diagnosticerer ordblindhed på basis af flere forskellige redskaber på forskellige tidspunkter. Den test, skolen beslutter sig for, bør anvendes på alle elever inden for målgruppen, så ordblindhed afdækkes på samme grundlag med samme standardisering og samme grænseværdi for alle elever i målgruppen på skolen.

Ordblindhed er én form for læsevanskeligheder, og Ordblindetesten har ikke til formål at støtte undersøgelsen af andre slags læsevanskeligheder. Elever kan for eksempel have vanskeligheder med tekstforståelse, fordi deres sprogforståelse ikke er god. Det kan skyldes et begrænset ordkendskab, begrænset baggrundsviden, vanskeligheder med tankeslutninger (inferenser) under læsning, begrænset opmærksomhed på egen forståelse m.v. På samme måde kan manglende læseerfaring give besværet og langsom læsning. Det samme gælder, hvis eleven også har andre vanskeligheder, der kan bidrage til at vanskeliggøre dennes læsning og skrivning.

Ordblindetesten er ikke afprøvet på deltagere med blandede vanskeligheder, hvor det er usikkert, hvorvidt læsevanskelighederne rent faktisk er den primære udfordring. Det kan dreje sig om elever med syn- eller hørenedsættelser eller elever, der har diagnosen ADHD eller en kognitiv funktionsnedsættelse.

Elever og studerende skal ikke testes igen, hvis de én gang er blevet testet med Ordblindetesten og på den baggrund er blevet vurderet ordblinde. Ordblindetesten gør på den måde overgangen mellem de forskellige uddannelsesniveauer for elever og studerende med ordblindhed mere smidig.

For voksne er der undervisningssteder flere steder i landet, hvor de har ekspertise til at teste, undervise og rådgive om ordblindhed.

Det er gratis at blive testet for ordblindhed. Hvis testen peger på ordblindhed, udløser det nogle muligheder, der kan støtte dig i uddannelsen, på jobbet eller i privatlivet. Det kan for eksempel være ordblindeundervisning, hvor man kan udvikle sine læse-, stave- og skrivefærdigheder og lære at anvende kompenserende læse- og skriveteknologi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Børne- og Undervisningsministeriets ordblindetest er et testredskab til fagfolk, så de kan få hjælp til at identificere ordblindhed blandt børn, unge og voksne, som viser tegn på ordblindhed. Ordblindetesten afdækker ikke andre læse- og skrivevanskeligheder. Ordblindetesten kan tidligst anvendes fra marts måned i 3. klasse og opefter.

# data[].attributes.headline
Videovejledninger til IW. Bl.a. hvordan der arbejdes med PDF-filer eller skriveguides.

# data[].attributes.subject
Videovejledninger til IW. Bl.a. hvordan der arbejdes med PDF-filer eller skriveguides.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I videoguides kan du frit vælge mellem forskellige videoer, du gerne vil se. I videoerne får du inspiration, tips og guides til vores produkter. Videoerne er inddelt efter produkter og temaer, som du kan udforske nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
I videoguides kan du frit vælge mellem forskellige videoer, du gerne vil se. I videoerne får du inspiration, tips og guides til vores produkter. Videoerne er inddelt efter produkter og temaer, som du kan udforske nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Træningsprogram, der gør dig til en stærk bruger af skrivehjælpen i læse- og skriveværktøjerne CD-ORD og IntoWords.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I videoguides kan du frit vælge mellem forskellige videoer, du gerne vil se. I videoerne får du inspiration, tips og guides til vores produkter. Videoerne er inddelt efter produkter og temaer, som du kan udforske nedenfor.

# data[].attributes.attachment_link.description
I videoguides kan du frit vælge mellem forskellige videoer, du gerne vil se. I videoerne får du inspiration, tips og guides til vores produkter. Videoerne er inddelt efter produkter og temaer, som du kan udforske nedenfor.

# data[].attributes.body
Lærervejledning og strategikort til print

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Dette indlæg er en præsentation af et lille materiale jeg har udarbejdet i forbindelse med min kandidatspeciale. Materialet er et strategikort med otte teknologiske læsestrategier, der skal støtte elever i ordblindevanskeligheder til en mere effektiv og strategisk læsning af digitale fagtekster. Til materialet hører også en lærervejledning. Begge dele kan downloades gratis - se link nederst på siden.

Strategiarket er enkelt og ser umiddelbart nemt og uskyldigt ud. Men at kunne anvende strategierne er en kompleks proces, der kræver eksplicit undervisning, konsolideringsfaser og implementering over længere tid.

At læse digitale fagtekster med læseteknologi er en kompleks proces, der kræver mere end bare kendskab til oplæsningsfunktioner og adgang til elektroniske tekster. I folkeskolen får elever med ordblindevanskeligheder tilbudt læseteknologi og et kursus i, hvordan teknologien virker og ofte med en forventning om, at eleverne derefter vil kunne følge med i læseaktiviteter på næsten lige fod med klassekammeraterne. Men der skal meget mere til, førend de kompenserende værktøjer af eleverne opleves som en reel støtte fremfor endnu en udfordring, der kræver unødig energi og opmærksomhed.

Rapporten Projekt It og Ordblindhed af Elisabeth Arnbak og Dorthe Klint Petersen (2016) viser, at en stor procentdel af de ordblinde elever i 5.kl. der indgår i undersøgelsen næsten ikke eller slet ikke anvender deres læse- og skriveteknologi hverken i skolen eller i fritiden. Det var også det billede, jeg som læsevejleder så i folkeskolen, og det var frustrerende ikke at kunne knække koden til, hvordan jeg kunne få flere elever til at se fordelen i at anvende deres kompenserende værktøjer. I forbindelse med min kandidatuddannelse besluttede jeg mig derfor for at udvikle et lille materiale, der støtter elever i at blive mere bevidste om deres teknologiske læsestrategier. Inspireret af "Læseuglerne" blev resultatet et overskueligt analogt strategikort med otte strategier, som kan støtte eleven i en mere effektiv læsning af digitale tekster med brug af læseteknologi.

Kvalitative undersøgelser

I udarbejdelsen af strategierne har jeg taget udgangspunkt i Ivar Bråtens læseforståelsesstrategier (2008) og relevante fund fra Helle Bundgaard Svendsens Ph.d-afhandling "Teknologibaseret læsning og skrivning i folkeskolen" (2016). Her har hun bl.a. lavet en undersøgelse om seks ordblinde unges læsning af digitale tekster med læseteknologi. Gennem 'think-aloud'-observationer, hvor de unge studerende læste og løste opgaver på deres computere og talte højt undervejs, så Svendsen, hvordan de unge arbejdede med læsningen, og hvilke strategier de brugte. Det er nogle af disse strategier, jeg gennem to kvalitative undersøgelser med i alt 8 elever i ordblindevanskeligheder på fjerde klassetrin har arbejdet videre med og tilpasset, så strategierne kan bruges fra 4.kl.

Anvendelsen af strategierne kræver eksplicit undervisning over længere tid, hvor der samtidig arbejdes med elevernes metabevidsthed omkring valg af strategier i forhold til egen formåen, teksttype og læseformål. Dette samt didaktiske overvejelser står nærmere beskrevet i lærervejledningen.

Strategierne

Det nedenstående er en gennemgang af strategierne.

Læsemåde: Der er fokus på to læsemåder: skimmelæsning og nærlæsning. Ordblinde elever har ofte svært ved at skimme en tekst, hvilket gør det vanskeligt at søge efter specifikke informationer og lave nedslag og nærlæser i stedet ofte uhensigtsmæssigt meget tekst. Ved at eleven lærer at skimme en digital tekst, vil læsearbejdet blive hurtigere og mere effektivt og give mere tid til nærlæsning. Det er væsentligt, at eleven lærer at orientere sig i teksten forud for læsningen for at kunne vælge læsemåde efter teksttype og læseformål.

Til at skimmelæse skal eleverne anvende søgeord, som indsættes i tekstens søgefelt, hvorefter det markeres i teksten. At kunne identificere og anvende søgeord kræver særskilt opmærksomhed og undervisning, for at eleverne bliver bevidste om anvendelse af hensigtsmæssige søgeord.

Oplæsning: Ved anvendelse af digital oplæsning er det væsentligt, at eleven kender og erkender sine begrænsninger og behov, så eleven kan benytte sig af den oplæsningsstøtte, som passer bedst til eget behov, teksttype og læseformål. Eleven skal ved hver tekst og opgave vurdere, i hvilket omfang oplæsningsfunktionen skal anvendes. Det kan variere gennem den samme tekst. Eleven skal være opmærksom på at justere oplæsningshastigheden efter teksttype og læseformål. Ved ukendt tekst om et nyt emne, som eleven skal bruge til at tilegne sig viden fra, vil der være behov for et langsommere tempo, end hvis eleven kender teksten eller læser for at få en oplevelse.

Delt skærm: Når eleven skal arbejde med flere dokumenter på én gang, støtter det hukommelse, arbejdsgange og overblik at have flere vinduer åbne på samme tid frem for at klikke frem og tilbage mellem forskellige faneblade og programmer. Ved at anvende delt skærm, kan eleven fx se en tekst i det ene vindue og samtidig skrive sin egen tekst i det andet vindue eller løse opgaver.

Følg med i teksten: Alt efter læseformål skal eleven vurdere, hvordan teksten skal følges for at opnå den bedste forståelse. Oftest vil det være mest gavnligt at følge med i oplæsningen både auditivt og visuelt for bedst muligt at kunne skabe sig et overblik over teksten og vide, hvor forskellige informationer står. Den visuelle læsning støttes ved, at ord og/eller sætninger bliver markeret ved oplæsningen.

Stop, undersøg og genlæs: Denne strategi fordrer en aktiv læser, der opdager og handler, når noget i teksten ikke giver mening, eller når der er noget, som eleven skal være ekstra opmærksom på. Det kan være ord eller begreber, som eleven ikke kender eller afsnit, som kræver en ekstra indsats for eleven at kunne forstå. For elever, der anvender læseteknologi, er genlæsning ofte nødvendig, da første gennemlæsning kan betragtes som en slags skimmelæsning. Genlæsning anvendes også, hvis oplæsningen ikke lyder rigtig.

Understregning: Eleven understreger ord, begreber eller afsnit, der skal undersøges nærmere for at skabe mening, enten med det samme eller efter endt læsning. Nogen gange skabes meningen senere i teksten, og ellers søges forklaringen uden for teksten.

Tjek et ord: De ord og begreber, som eleven har brug for at undersøge nærmere, slås op i en ordbog, eller der kan laves en billedsøgning på internettet. Ordbogssøgning er en kompliceret disciplin, der kræver direkte undervisning i et særskilt forløb for at kunne udnyttes med effekt. Billedsøgning kan anvendes, når eleven enten ikke kender ordet, men ved, at det er et substantiv, eller når der er tale om homonymer fx bord og bor.

Spørg: At spørge andre er en reel og vigtig strategi, der giver anledning til refleksion og dialog om forskellige problemstillinger både mellem elev-elev og elev-lærer. Ved samarbejde bliver denne strategi en naturlig del af arbejdsprocessen.

Hvis I har kommentarer til strategierne, er I velkomne til at skrive. Jeg tager gerne imod konstruktiv kritik, så der kan ske en fortløbende udvikling af dem.

-

Læs strategisk med læseteknologi af Signe Elmstrøm: Materialet og lærervejledning kan downloades gratis på min UC-viden-profil nederst i højre side, hvor der står 'Ikke udgivet' (det er ikke udgivet af et forlag): https://www.ucviden.dk/portal/da/persons/signe-elmstroem-rasmussen(2bfef195-0434-481b-933a-d63c099da1ad)/publications.html

Litteratur:

Bråten, I. (2008). Læseforståelse: Læsning i videnssamfundet - teori og praksis. Klim

Projekt It og Ordblindhed af Elisabeth Arnbak og Dorthe Klint Petersen: http://edu.au.dk/fileadmin/edu/Udgivelser/Rapporter/Projekt_It_og_ordblindhed_slutrapport.pdf

Teknologibaseret læsning og skrivning i folkeskolen af Helle Bundgaard Svendsen: http://edu.au.dk/fileadmin/edu/phdafhandlinger/Helle-B-Svendsen-ph.d.-afhandling.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
Strategisk læsning med læseteknologi i grundskolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Dette indlæg er en præsentation af et lille materiale jeg har udarbejdet i forbindelse med min kandidatspeciale. Materialet er et strategikort med otte teknologiske læsestrategier, der skal støtte elever i ordblindevanskeligheder til en mere effektiv og strategisk læsning af digitale fagtekster. Til materialet hører også en lærervejledning.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her er, nogle input til, hvad du selv kan og skal gøre for at hjælpe dig selv i grundskolen:

At arbejde for at blive bedre til at læse og stave ord.

At samarbejde med lærerne og bede om feedback på din læring.

At læse selvstændigt med bøger, der passer til din alder. Det kan du gøre ved hjælp af Notas netbibliotek.

At lære strategier til bedre læseforståelse og bede lærerne om hjælp.

At bruge kompenserende læse- og skriveteknologi.

At samarbejde med lærerne, når der skal tages nye og bedre hensyn til det, du har svært ved.

At acceptere, at du er ordblind og at vide noget om, hvad ordblindhed er.

At have forventninger til dig selv og tro på, at du kan få en uddannelse og et job - at tale med din lærer, skolens læsevejleder og UU-vejleder om dine muligheder for at få støtte i det videre uddannelsesforløb.

Der sidder i gennemsnit et par ordblinde elever i hver klasse, så du er ikke den eneste. Faktisk er der 6 % af eleverne i 3.-10. klasse, der er ordblinde (Evaluering af anvendelsen af Ordblindetesten for skoleåret 2017-2018). Når man får at vide, at man er ordblind, så kan det godt tage tid at vænne sig til det. For de fleste er det en lettelse, for så får de en forklaring på, hvorfor det bliver ved med at være svært at læse og stave, selvom de øver sig, alt hvad de kan. Men man kan også godt blive ked af, at det er sådan, at det bliver ved med at være svært. Hvis du bliver ked af det, så skal du vide, at du godt kan gøre noget ved dine læseproblemer. Du kan godt lære at blive bedre til at læse og stave, det kommer bare til at tage længere tid. Og du kan få noget læse- og skriveteknologi, som kan hjælpe dig med læsning og stavning.

Nogle ordblinde elever bliver mindre motiverede for at lære noget, fordi de tænker, at det alligevel er for besværligt. Men man kan sagtens lære noget - din lærer kan hjælpe dig med at gøre teksten nemmere at læse og forstå for dig. Enten kan I gøre et fælles forarbejde, så det bliver lettere at læse teksten, eller også kan læreren give dig teksten digitalt. Mange ordblinde elever har det sådan, at de ikke har lyst til at finde ud af, om de har forstået en tekst rigtigt, fordi de tænker, at det har de nok alligevel ikke. Men hvis du ikke har forstået en tekst rigtigt, så skyldes det ikke, at du er dummere end dine klassekammerater. Så skyldes det måske, at du var træt, da du læste den, eller at du har læst nogle af de vigtigste ord forkert. Prøv at bede din lærer eller en kammerat om at forklare, hvordan et ord skal læses og undersøg, hvad ordet betyder. Det kan være godt at gøre det sammen med en læsemakker.

Der er nogen, der bliver bange, hver gang de føler, at de skal præstere noget foran klassen. De føler, at de skal leve op til andres forventninger. Prøv i stedet at lave dine egne forventninger. Tænk på, at du selv vil lære noget, at du selv vil have noget at vide. Snak med din lærer om at lave nogle mål for dig selv.

Her er nogle citater fra ordblinde elever i folkeskolen. De fortæller om de udfordringer, de møder, og også om, hvordan de klarer sig igennem dem:
"Dér fik jeg øjnene op for at gå i skole. Der lærte jeg meget om, hvad det egentlig vil sige at læse ord og fik lært, hvornår jeg skal bruge de forskellige it-redskaber, og at det kan være sjovt at gå i skole, og der var lærere, der havde forståelse for, hvad det vil sige at være ordblind."At arbejde for at blive bedre til at læse og stave ord og bede om feedback på læringen"Jeg kan huske, at jeg glædede mig til at begynde i skolen, og jeg skulle lære bogstaverne. De var SÅ svære for mig, og jeg forstod ikke, hvad jeg skulle bruge dem til. Så jeg tænkte, at jeg nok bare var lidt dummere end de andre, og jeg troede, at jeg bare kunne koncentrere mig om noget helt andet. Men læsevejlederen fortalte mig, hvad der skulle til. Der skulle knokles." Cecilie, 15 år."Jeg læser bøger hver dag om morgenen fra kl. 8 - 8.15, hvor jeg sidder med headset på og min computer, der kun læser de ord højt, som jeg synes er for svære for mig""Jeg læste teksten 50 gange derhjemme, så jeg kunne den flydende og udenad, men så blev det jo ikke opdaget, at jeg havde vanskeligheder." At anvende kompenserende it"Jeg laver ikke lektier uden min computer, jeg føler mig mere sikker i stavning, og jeg genkender nemmere ord, når jeg bruger den.""Når jeg skriver med oplæsningsstøtte, betyder det også, at jeg får overskud til at formulere mig lidt anderledes også."At fortælle lærerne, når der skal tages nye og bedre hensyn til det, jeg har svært ved"Det er meget med forskel, nogen børn har det fint nok med, at de skal til læsevejledning. Det er mere det, at man virkelig skal gøre sig umage med at finde de lærere, der er engagerede og dygtige inden for ordblindhed. De SKAL ville det.""Lærerne skal begynde at forstå, hvad der skal ske i et skoleforløb, når man har disse vanskeligheder. At de har mulighed for at hjælpe med de svære ord og it, og at man ikke skal vente flere uger på, at computeren bliver opdateret, og så skal lærerne fortælle om disse vanskeligheder i klassen, så ens klassekammerater får en forståelse for, hvad det handler om, så de ikke synes, at det er snyd, når man arbejder med it-redskaberne." "Jeg ved personligt, at man mister rigtig nemt energien, hvis man føler, at lærerne har tabt én. De skal være valgt med omhu, ellers mister de eleverne.""Jeg vil bedømmes på mine faglige færdigheder, og lærerne skal se på de ting, som jeg kan." At acceptere at du er ordblind og at vide, hvad ordblindhed er
Du er hverken dum eller doven, fordi du har svært ved at læse og stave. Du må ikke give op, og du må ikke bare vente og være passiv med få adgang til viden. Du skal stille spørgsmål, du skal bede om hjælp. Du skal sige igen og igen "jeg spørger dig, fordi jeg er ordblind, jeg har svært ved at læse og stave præcist og hurtigt." Det er rigtigt, at ordblindhed er en forhindring, og det er rigtigt, at det kan føles uretfærdigt. Men det skal ikke forhindre dig i at blive klogere, tage en uddannelse eller finde dig et job.
"Jeg gik bare og følte mig halvdum, og troede at det var mig, der var noget galt med.""Før, når jeg havde svært ved engelsk, så syntes jeg bare, at det hele var dumt. Nu forstår jeg ligesom hvorfor.""At man skal have at vide, at der er nogen, der er gode til at læse, og at nogen har sværere ved det, og at det er rimelig almindeligt, at nogen har svært ved det."Helene, 13 år."Læreren skal forklare SELVE ORDBLINDHEDEN, at der er andre i landet og verden, der har det. At det ikke kun er dig." At opsøge andre med ordblindhed "Jeg bruger mine it-redskaber hele tiden. Det er fint at sidde i klassen, for der er også en anden med ordblindhed, der sidder i klassen, og jeg kan hjælpe hende".Anders, 11 år."Man skal søge så meget erfaring hos de elever, der har disse problemer i forvejen." At fortælle de andre i klassen, at man er ordblind"Ordblindhed er jo bare noget, man skal leve med. Det er en hjælp, at andre i min klasse ved, hvad det vil sige at være ordblind. Det har jeg selv fortalt dem, da jeg fik min første computer. Jeg er ordblind, og jeg skal bruge min computer."At have forventninger til sin uddannelse eller erhverv"Jeg skal være 100 % klar, og så skal jeg på landbrugsskole og læse videre til agronom, så jeg får noget viden om det, jeg godt kan lide at lave."

# data[].attributes.attachment_link.title
Handout med gode råd til ordblinde elever - GRUNDSKOLE | emu danmarks læringsportal

# data[].attributes.attachment_link.description
Her er, nogle input til, hvad du selv kan og skal gøre for at hjælpe dig selv i grundskolen: At arbejde for at blive bedre til at læse og stave ord. At samarbejde med lærerne og bede om feedback på din læring. At læse selvstændigt med bøger, der passer til din alder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Har skolen elever, der aflægger prøve på særlige vilkår og anvender it-hjælpemidler, så er det skolens ansvar at afprøve, om it-hjælpemidlerne virker.

Vi vil gerne hjælpe dig, så du kan hjælpe dine elever - i god tid inden prøven!

Nedenfor finder du links til de filer, der skal anvendes ved afprøvningen.

Generel information

Elever, der aflægger prøve på særlige vilkår, kan anvende it-hjælpemidler til prøveaflæggelse, hvis det er godkendt af skolens ledelse.

It-hjælpemidlet kan anvendes på en særlig pdf-fil med prøvematerialet, som eleven kan få stillet til rådighed ved prøven, på digitale selvrettende prøver eller på digitale prøver med adgang til internettet.

På denne side kan du få information om afprøvning af it-hjælpemidler og en række andre forhold vedrørende tilgængeligt prøvemateriale.

Filer til prøveaflæggelse på særlige vilkår - tre forskellige prøveformer

Folkeskolens prøver afvikles med tre forskellige prøveformer:

1. Papirhæfter/plan B materiale på pdf

2. Digitale selvrettende prøver

3. Digitale prøver med adgang til internettet.

Ad 1. For alle opgavesæt, der enten produceres som papirhæfter eller som fremsendes til skolen som plan B-materiale på pdf, findes der en pdf-fil, der opfylder de almindelige standarder for tilgængelighed. Institutionens leder kan tilbyde anvendelse af filen til elever, der skal aflægge prøver på særlige vilkår, og må anvende it-hjælpemidler i forbindelse med prøveaflæggelsen. Indholdet på filerne er identisk med indholdet i de udleverede hæfter og alle elever, der anvender filerne skal også have udleveret det trykte hæfte ved prøveafholdelse. Hvis hæftet indeholder felter, der skal skrives i, vil pdf-filen indeholde skrivbare felter, og filen kan printes med elevens svar ved prøvens afslutning og afleveres som besvarelse.

Ad 2. Til prøver, der afvikles som digitalt selvrettende prøver på testogprøver.dk, kan eleverne i udgangspunktet anvende deres it-hjælpemidler direkte på det digitale prøvemateriale. Elever, der aflægger prøver på særlige vilkår, har i nogle tilfælde behov for at anvende pdf-udgaven af prøven.

Ad 3. Til opgavesæt, der produceres som digitale prøver med adgang til internettet, findes der ikke en pdf-fil. Elever, der aflægger prøve på særlige vilkår kan anvende deres it-hjælpemidler direkte på det digitale prøvemateriale.

Afprøvning af it-hjælpemidler

It- hjælpemidler

Der findes en række forskellige it-hjælpemidler på markedet og dermed er der også forskel på, hvilke it-hjælpemidler der anvendes af eleverne.

De forskellige it-hjælpemidler afvikler de tilgængelige filer på forskellig vis. Herudover er antallet af kombinationer af (versioner af) it-hjælpemidler og (versioner af) styresystemer mange. Særlige versioner af it-hjælpemidler kombineret med afvikling på særlige versioner af styresystemer kan være årsag til, at der opstår udfordringer med afviklingen af filerne. Selv om der sker en omfattende test af de tilgængelige filer, er det vanskeligt at garantere en tilfredsstillende afvikling af de tilgængelige filer i alle tilfælde.

Derfor er det vigtigt at afprøve elevernes it-hjælpemidler inden prøverne. Det er skolens ansvar, at denne afprøvning foretages.

Afprøvning af it-hjælpemidler - de tre forskellige prøveformer

Ved afprøvning af it-hjælpemidlerne kan skolen hente forskellige afprøvningsfiler afhængigt af, hvilken prøveform der skal afprøves. Her følger en gennemgang i afprøvningen af de forskellige prøveformer og links til afprøvningsfiler.
1. Papirhæfter - tilgængelig pdf-fil
Styrelsen har lavet en afprøvningsfil, hvor vi har samlet alle opgavetyper, så de forskellige funktioner kan afprøves i en fil. Filen downloades til elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning

Skriv med ordforslag

Gem

Print.

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Det er vigtigt, at eleverne ikke skifter it-hjælpemiddel, version af it-hjælpemiddel, styresystem mv. efter afprøvningen er foretaget. Er dette tilfældet, bør afprøvningen foretages igen.
2. Digitale selvrettende prøver - eksempelprøver på testogprøver.dk
Styrelsen har lavet fire eksempelprøver, der tilsammen indeholder alle opgavetyper, så de forskellige funktioner kan afprøves. Eksempelprøverne åbnes på elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning

Skriv med ordforslag

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne, eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Du kan finde eksempelprøverne på testogprøver.dk. Her skal du klikke på "Start eksempelprøve". På siden er de fire eksempelprøver, der skal benyttes i forbindelse med test af it-hjælpemidlet. Du skal teste alle funktioner på alle fire prøver for at få afprøvet it-hjælpemidlet på alle de forskellige typer af opgaver - også selvom eleven måske ikke skal til prøve i alle fagene. Rent teknisk kan de forskellige typer af opgaver nemlig bruges på tværs af fagene.

Du kan også tilgå de fire eksempelprøver via disse links:

Eksempelprøverne åbner i et nyt vindue, som det sker ved afvikling af de digitale selvrettende prøver. Når prøverne åbnes i et nyt vindue, vil der ikke være en værktøjslinje. Hvis eleven har brug for værktøjslinjen for at kunne benytte sit it-hjælpemiddel, kan eleven kopiere indholdet i adressefeltet over i en ny fane. Her vil hele adresselinjen være synlig, og it-hjælpemidlet vil kunne anvendes.

Hvis der viser sig udfordringer med tilgængeligheden, kan du overveje at lade eleven aflægge prøven i pdf-udgaven. Hvis dette gør sig gældende, skal du sørge for, at eleven også tester sit it-hjælpemiddel på pdf-udgaven - se ovenfor.
3. Digitale prøver med adgang til internettet - tidligere prøvemateriale
Ved digitale prøver med adgang til internettet, skal du afprøve it-hjælpemidlet på en tidligere prøve. Prøven åbnes på elevens computer (se link herunder) og følgende funktioner afprøves:

Oplæs tekst

Tabulatorrækkefølge

Læseretning.

Hvis du oplever udfordringer med funktionerne, eller hvis det ikke virker, skal du søge hjælp hos skolens it-medarbejder eller hos udbyderen af it-hjælpemidlet - afhængigt af jeres lokale aftaler og hvilket it-hjælpemiddel eleven anvender.

Du kan finde de tidligere prøver på Prøvebanken.dk. Her skal du fremsøge de seneste prøver i dansk med adgang til internettet (9. eller 10. klasse). Det kræver UNI*Login at hente prøverne

Du kan også tilgå de tidligere prøver via disse links (kræver UNI*Login):

Download af tilgængelige pdf-filer til prøven

Vejledning i download

Skolen skal forud for prøven downloade de tilgængelige pdf-filer til elever, der skal aflægge prøve på særlige vilkår. De filer, der downloades, er krypterede zip-filer. Vejledning i download og dekryptering mv. sendes til de skoler, der har tilmeldt elever, der skal til prøve på særlige vilkår.

Udlevering af tilgængelige pdf-filer til eleverne

Institutionen kan udlevere de tilgængelige pdf-filer til eleverne på forskellige måder.

Styrelsen har lavet en vejledning med eksempler på distributionsmuligheder.

På prøvedagen skal skolen gøre filerne klar (dekryptere, kopiere mv.). Filerne må håndteres uden kodebeskyttelse på prøvedagen fra tre timer før prøvestart.

Vejledningen om prøver på særlige vilkår

Hvis du er i tvivl om retningslinjerne for elever, der aflægger prøve på særlige vilkår, kan du læse Vejledning om prøve på særlige vilkår og fritagelse.

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om skolens ansvar, hvis de har elever, der aflægger prøve på særlige vilkår og anvender it-hjælpemidler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

Vejledningen herunder om prøve på særlige vilkår og fritagelse præciserer og forklarer regler og rammer for aflæggelse af prøver på særlige vilkår og fritagelse fra prøve. Skolelederen kan tilbyde særlige vilkår til elever med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse og tilsvarende vanskeligheder. I vejledningen tydeliggøres de muligheder, som skolelederen og undervisere har for at tilrettelægge folkeskolens 9.- og 10.-klasseprøver på særlige vilkår.
Du kan læse vejledningen her (pdf)
Særligt for ordblinde

I afsnittet 'særligt for ordblinde' kan du læse om de muligheder for prøvetilrettelæggelse for ordblinde elever.
Justering til vejledning om prøve på særlige vilkår (pdf)
Fritagelse for aflæggelse af en obligatorisk prøve

Elever med funktionsnedsættelser skal ligesom alle andre elever som det helt klare udgangspunkt aflægge alle folkeskolens obligatoriske prøver. Kravet om, at eleverne skal aflægge alle de obligatoriske prøver, gælder for alle elever i grundskolen uanset, hvilken institutionstype elevens skole hører ind under, med mindre der er tale om en fri grundskole, efterskole, fri fagskole eller ungdomsskole, der har meddelt ministeriet, at de ikke afholder folkeskolens prøver.

Skolens leder træffer afgørelse om, at en elev, for hvem prøveaflæggelse på grund af betydelig funktionsnedsættelse eller utilstrækkelige danskkundskaber ikke skønnes hensigtsmæssig, kan fritages for at aflægge folkeskolens obligatoriske prøver. Afgørelsen om fritagelse forudsætter, at der er forinden er taget stilling til, om eleven vil kunne aflægge prøve på særlige vilkår.

Fritagelse kan omfatte en eller flere prøver eller delprøver. Fritagelse kan f.eks. ske for følgende typer af elever:

Elever med multiple funktionsnedsættelser uden verbalt sprog

Elever med svære generelle indlæringsvanskeligheder

Elever der lige er ankommet til Danmark, og som ikke taler eller forstår dansk i et omfang, så deltagelse giver mening

Du kan læse mere om fritagelser i vejledningen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Formålet med at tilbyde nogle elever prøve på særlige vilkår er at sidestille disse elever med andre elever i prøvesituationen. Det er en forudsætning, at der med et tilbud om særlig tilrettelæggelse af en prøve ikke sker en ændring af prøvens faglige niveau.

# data[].attributes.headline
Prøve på særlige vilkår - særligt for personer med dysleksi

# data[].attributes.subject
Prøve på særlige vilkår - særligt for personer med dysleksi

# data[].attributes.body
Find brugervejledninger til AppWriter i Windows, Android, iOS, Mac og Cloud.

# data[].attributes.attachment_link.description
AppWriter-brugervejledninger Brug vores brugervejledninger for Windows, Android, iOS, Mac og Cloud. Windows Android iOS Mac Cloud

# data[].attributes.body
Her kan der konkret trænes brug af LST.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Den bedste støtte til dine ordblinde elever og elever med fonologiske vanskeligheder! Med CampOrd lærer dine elever solide strategier til at læse og stave ord.

CampOrd er målrettet ordblinde elever og elever med fonologiske vanskeligheder og kan anvendes efter den tværgående ordblindetest.

CampOrd er udviklet af Mikael Højbjerg og Thomas Mose, som også står bag undervisningsmaterialerne Ord, Fingernemt og Fonologik, som alle er målrettet ordblinde elever.

Direkte undervisning i solide strategier til at læse og stave ord.

Tapping som støtte i arbejdet med at koble bogstavlyde til ord.

Langsom progression og mulighed for overindlæring.

Kan kombineres direkte med undervisningsmaterialet Ord.

# data[].attributes.attachment_link.description
Den bedste støtte til dine ordblinde elever og elever med fonologiske vanskeligheder! Med CampOrd lærer dine elever solide strategier til at læse og stave ord. CampOrd er målrettet ordblinde elever og elever med fonologiske vanskeligheder og kan anvendes efter den tværgående ordblindetest.

# data[].attributes.body
En god træningsportal til ordblinde elever, eller elever med fonologiske vanskeligheder.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Køb bøger

Læs om hvordan du bruger
skriveskabelonerne i undervisningen
eller tag på kursus og lær det i en fart.

Fx.

lær at bruge skabelonerne systematisk

få undervisningstips til den enkelte skabelon,

få skabelon-arbejdet til at fungere i
en almindelig blandet klasse

Bestil bøger her
Har I brug for et kursus?
Jeg kommer gerne til jeres skole,
institution eller kommune for at afholde
et kursus. Læs mere her.

# data[].attributes.attachment_link.description
Skabeloner (fra den gule bog) Notater Skriv Proces Analyse Div. skabeloner

# data[].attributes.attachment_link.description
eReolen Go er en del af Det Digitale Folkebibliotek Læs mere på detdigitalefolkebibliotek.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Nota er et bibliotek og videncenter der beskæftiger sig med bøger og læsning for mennesker med syns- og læsehandicap.

# data[].attributes.headline
13 råd til lærere, som har elever med dysleksi

# data[].attributes.subject
13 råd til lærere, som har elever med dysleksi

# data[].attributes.headline
Fakta-ark: Mere end en ud af ti har dysleksi

# data[].attributes.subject
Fakta-ark: Mere end en ud af ti har dysleksi

# data[].attributes.body
Viden om dysleksi til personer med dysleksi, pårørende og fagpersoner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
af den danske befolkning er ordblinde.

Du kan sagtens tage en uddannelse og deltage aktivt, selvom du er ordblind.

Med specialpædagogisk støtte kan elever og studerende uddanne sig på lige fod med andre.

Om Ordblindhed.dk

Ordblindhed.dk formidler viden om ordblindhed og tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed. I filmen her kan du se lidt om, hvad du kan finde af information på Ordblindhed.dk.

Ordblindhed.dk formidler viden om tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed.

# data[].attributes.attachment_link.description
af den danske befolkning er ordblinde. Du kan sagtens tage en uddannelse og deltage aktivt, selvom du er ordblind. Med specialpædagogisk støtte kan elever og studerende uddanne sig på lige fod med andre. Ordblindhed.dk formidler viden om ordblindhed og tilbud og støtte for børn, unge og voksne med ordblindhed.

# data[].attributes.headline
8 gode råd til elever om dysleksi/ordblindhed

# data[].attributes.subject
8 gode råd til elever om dysleksi/ordblindhed