# data[].attributes.headline
Успішна фішингова атака може мати серйозні наслідки. Наприклад, кіберзлочинці можуть викрасти ваші гроші, стягнути їх із кредитних карток, закрити вам доступ до ваших фото, відео й інших файлів або навіть видати себе за вашу особу та поставити під загрозу знайомих вам людей.Якщо говорити про ризики для компаній, то ваш роботодавець може втратити корпоративні кошти, може статися витік персональних даних клієнтів і співробітників, кіберзлочинці можуть викрасти делікатні файли або закрити до них доступ, не кажучи вже про те, якої шкоди фішингові атаки можуть завдати репутації організації. У більшості випадків ці наслідки незворотні.На щастя, існує велика кількість рішень для захисту від фішингу вдома й на роботі

# data[].attributes.subject
Успішна фішингова атака може мати серйозні наслідки. Наприклад, кіберзлочинці можуть викрасти ваші гроші, стягнути їх із кредитних карток, закрити вам доступ до ваших фото, відео й інших файлів або навіть видати себе за вашу особу та поставити під загрозу знайомих вам людей.Якщо говорити про ризики для компаній, то ваш роботодавець може втратити корпоративні кошти, може статися витік персональних даних клієнтів і співробітників, кіберзлочинці можуть викрасти делікатні файли або закрити до них доступ, не кажучи вже про те, якої шкоди фішингові атаки можуть завдати репутації організації. У більшості випадків ці наслідки незворотні.На щастя, існує велика кількість рішень для захисту від фішингу вдома й на роботі

# data[].attributes.body
https://www.microsoft.com/uk-ua/security/business/security-101/what-is-phishing

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Різні види фішингових атак

Фішингові атаки здійснюють зловмисники, які маскуються під надійні джерела, щоб отримати легкий доступ до будь-якого типу делікатних даних. Оскільки технології розвиваються, кібератаки стають дедалі поширенішим явищем. Дізнайтеся про найпоширеніші типи фішингу.

Фішинг в електронних листах
Це найпоширеніша форма фішингу, атаки якого зловмисники здійснюють, підроблюючи гіперпосилання в електронних листах, щоб обманом примусити користувачів розкрити свої персональні дані. Зловмисники дуже часто прикидаються великими постачальниками облікових записів, як-от Microsoft чи Google, або навіть співробітниками компаній.

Фішинг за допомогою зловмисних програм
Ще один популярний вид фішингу - атака за допомогою прихованого шкідливого програмного забезпечення. Його видають за такі безпечні, на перший погляд, файли, як резюме або банківська виписка, у вкладеннях в електронних листах. У деяких випадках, якщо відкрити таке вкладення, можна паралізувати навіть цілі IT-системи.

Цільовий фішинг
На відміну від більшості фішингових атак, жертвами цільового фішингу є конкретні особи, робочі й особисті дані яких удалося зібрати зловмисникам. Цільові фішингові атаки налаштовано так, щоб вони могли легко обійти базові технології кібербезпеки.

Полювання на велику здобич
Так називають атаки зловмисників на так званих поважних осіб, як-от бізнесменів або знаменитостей. Шахраї ретельно вишукують відомості про своїх жертв, а потім вичікують слушного моменту, щоб викрасти їхні облікові дані або іншу делікатну інформацію. Кіберзлочинці, які полюють на велику здобич, переслідують насамперед тих осіб, котрі мають що втрачати.

Назва цього виду фішингу утворена в результаті поєднання двох слів: "SMS" і "фішинг". Зловмисники надсилають шахрайські SMS-повідомлення начебто від таких компаній, як Amazon або FedEx. Люди особливо вразливі до фішингових SMS-повідомлень, оскільки їх написано простою мовою й вони можуть здаватися їм більш особистими.

Зловмисники, які здійснюють атаки вішингу, телефонують людям із шахрайських інформаційно-довідкових служб і намагаються виманити в них делікатну інформацію. У багатьох випадках шахраї застосовують методи соціотехніки, щоб обманом примусити своїх жертв інсталювати на їхні пристрої шкідливе програмне забезпечення, яке маскується під якусь звичайну програму.

Підступне спілкування
Зловмисники досить уміло маніпулюють своїми жертвами, щоб примусити їх розкрити свої делікатні дані. Для цього вони приховують шкідливі повідомлення й вкладення там, де користувачам буде складно їх розпізнати, наприклад у поштових скриньках. Електронні листи в папці "Вхідні", на перший погляд, здаються цілком безпечними, але в будь-якому разі завжди потрібно бути обережним. Щоб не стати жертвою атаки, не поспішайте відкривати повідомлення. Спершу перевірте гіперпосилання й електронну адресу відправника.

Відчуття потреби
Люди відчувають нагальну потребу діяти, тому їх легко обманути. Наприклад, жертви можуть завантажити шкідливе програмне забезпечення, замасковане під файл із резюме, тому що їм терміново потрібен новий працівник, або ввести банківські облікові дані на підозрілому веб-сайті, щоб зберегти свій обліковий запис, термін дії якого начебто скоро припиниться. Створення хибного відчуття потреби - це досить ефективний прийом, тому до нього так часто вдаються шахраї. Щоб убезпечити свої дані, будьте пильними або інсталюйте технології захисту електронної пошти, які виконають усю роботу замість вас.

Хибна довіра
Формуючи хибне відчуття довіри, шахраї змушують навіть найобачніших користувачів утратити пильність. Видаючи себе за надійні джерела, як-от Google, Wells Fargo або UPS, зловмисники можуть змусити вас обманним шляхом виконати будь-що, перш ніж ви взагалі усвідомите, що сталося. Якщо не впроваджувати передові технології захисту від кібератак, велика кількість фішингових повідомлень так і залишиться непоміченою. Убезпечте свою особисту інформацію за допомогою технологій захисту електронної пошти, розроблених для виявлення й видалення підозрілого вмісту, перш ніж він зможе потрапити у вашу папку "Вхідні".

Маніпулювання емоціями
Шахраї використовують психологічні тактики, щоб змусити своїх жертв діяти імпульсивно. Після того, як зловмисникам удалося сформувати довіру, видавши себе за знайоме джерело та створивши хибне відчуття термінової потреби, вони починають маніпулювати емоціями своїх жертв задля власного зиску, зокрема намагаються викликати в них відчуття страху й занепокоєння. Люди зазвичай приймають імпульсивні рішення, коли на них тиснуть, погрожуючи тим, що вони втратять гроші, матимуть юридичні проблеми або не зможуть більше отримати доступ до вкрай важливого для них ресурсу. Остерігайтеся будь-якого повідомлення, яке закликає вас діяти "терміново", оскільки існує ймовірність, що воно від шахраїв.

Ризики, пов'язані з фішинговими електронними листами

Успішна фішингова атака може мати серйозні наслідки. Наприклад, кіберзлочинці можуть викрасти ваші гроші, стягнути їх із кредитних карток, закрити вам доступ до ваших фото, відео й інших файлів або навіть видати себе за вашу особу та поставити під загрозу знайомих вам людей.

Якщо говорити про ризики для компаній, то ваш роботодавець може втратити корпоративні кошти, може статися витік персональних даних клієнтів і співробітників, кіберзлочинці можуть викрасти делікатні файли або закрити до них доступ, не кажучи вже про те, якої шкоди фішингові атаки можуть завдати репутації організації. У більшості випадків ці наслідки незворотні.

На щастя, існує велика кількість рішень для захисту від фішингу вдома й на роботі.

Захист від кіберзагроз

Попри те, що фішингові атаки й інші кіберзагрози постійно розвиваються, існує багато способів їм запобігти.

Дотримання принципів моделі нульової довіри

Принципи моделі нульової довіри, як-от багатофакторна автентифікація, обмеження доступу за обсягом прав і комплексне шифрування, допоможуть захиститися від складних кіберзагроз.

Захист програм і пристроїв

Виявляйте фішингові й інші кібератаки, реагуйте на них і запобігайте їм за допомогою Microsoft Defender для Office 365.

Безпечний доступ

Захищайте користувачів від складних атак, а організацію - від загроз для ідентичностей.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке фішинг? | Захисний комплекс Microsoft

# data[].attributes.attachment_link.description
Фішинг - це тип кібератаки, який розроблено, щоб обманом примусити людей розкрити свою делікатну інформацію. Дізнайтеся, як уберегти свою організацію від фішингу.

# data[].attributes.headline
Попередження наслідків:

# data[].attributes.subject
Попередження наслідків:

# data[].attributes.headline
Найбільш вразлива категорія користувачів:

# data[].attributes.subject
Найбільш вразлива категорія користувачів:

# data[].attributes.body
Українці у більшості обізнані в тому, що підозрілі адреси від незнайомців з повідомлень краще ігнорувати — тільки 13% готові переходити за лінками у месенджерах, і всього 4% — з SMS. Але 33% опитаних все ще довіряють скороченим посиланням — при цьому найбільше довіри до них проявляє вікова група від 17 до 25 років (42%). Якщо малознайома людина поділилась із вами коротким посиланням у месенджері — краще за ним не переходити. Це збільшує шанс натрапити на схему шахрайства.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
У червні понад 9 тисяч користувачів OLX пройшли опитування про безпеку в інтернеті - від деталей захисту особистих акаунтів до правил безпечних купівель. 75% українців вважають, що вони можуть натрапити на недобросовісного користувача у мережі, а більше ніж 50% не знає, як можна захистити особисті акаунти у разі їх зламу.

За результатами опитування, 75% українців переконані, що цілком можуть натрапити на шахрая в інтернеті. При цьому найбільш вразливими до можливих методів обману виявились жителі обласних центрів та люди віком від 37 до 51 року - понад 80% із них вважають себе незахищеними від цього.

Часто в інтернет-махінаціях використовують метод фішингу. І це зовсім не риболовля, як вважають 15% опитаних. Це - підміна інтернет-сторінок з метою отримання особистих даних. Приблизно половина опитаних відповіли, що стикалися із ним в інтернеті. Як правило, фішинг можна виявити простими діями - перевіркою домену та захищеності вебсайту. Результати опитування показали, що 10% українців не звертають увагу на написання адреси вебсторінки, а ще приблизно 14% взагалі не знають, що таке "домен". Найбільш вразливими до його підміни є вікова група, старша 52 років - 25% не обізнані у питанні.

"Що стосується захищеності вебсайтів, найпростіший спосіб її перевірити - звернути увагу на наявність "замочку" в адресному рядку", - радить Віктор Нобіуз, керівник відділу бізнес-аналітики OLX Україна. 20% опитаних розповіли, що не знають, для чого він потрібен, а ще 12% взагалі не знають, що це.

Чимало ризиків також приховують посилання у месенджерах та скорочені лінки. Ними можуть ділитися недобросовісні користувачі - адже листування у сторонніх додатках для спілкування зменшує шанс бути викритим, а короткі посилання не показують повного домену сайту і не дають його перевірити до переходу.

Українці у більшості обізнані в тому, що підозрілі адреси від незнайомців з повідомлень краще ігнорувати - тільки 13% готові переходити за лінками у месенджерах, і всього 4% - з SMS. Але 33% опитаних все ще довіряють скороченим посиланням - при цьому найбільше довіри до них проявляє вікова група від 17 до 25 років (42%). Якщо малознайома людина поділилась із вами коротким посиланням у месенджері - краще за ним не переходити. Це збільшує шанс натрапити на схему шахрайства.

Для того, щоб здійснювати шахрайські схеми, недобросовісні користувачі часто вдаються до зламу особистих акаунтів. Понад 55% учасників опитування на OLX відповіли, що не знають як захистити свої персональні сторінки у випадку зламу. При цьому найбільш вразливі вікові категорії користувачів - від 37 до 51 року та старші за 52. 60% та 71% із них відповідно не знають, як захистити особисті дані. "Для того, щоб забезпечити їх захист, варто регулярно змінювати паролі та застосовувати метод двофакторної аутентифікації для додаткової безпеки", - коментує Віктор Нобіуз.

Респонденти водночас проявили високий рівень відповідальності стосовно реагування на онлайн-шахрайство. Якщо стикаються з оманою в інтернеті, то зазвичай звертаються до служби онлайн-підтримки ресурсу (58%). Ще велика частка розповідає друзям (48%) чи намагається розв'язати свої проблеми самостійно (35%). Все ж, у випадку шахрайства краще одразу звертатись із заявою в кіберполіцію - лише правоохоронні органи можуть знайти та покарати правопорушника. Дізнатися більше про правила безпечних онлайн-купівель можна на сайті проєкту Нацбанку #ШахрайГудбай.

За матеріалами прес-релізу

# data[].attributes.attachment_link.title
Фішинг - це риболовля чи полювання за особистими даними?

# data[].attributes.attachment_link.description
У червні понад 9 тисяч користувачів OLX пройшли опитування про безпеку в інтернеті - від деталей захисту особистих акаунтів до правил безпечних купівель. 75% українців вважають, що вони можуть натрапити на недобросовісного користувача у мережі, а більше ніж 50% не знає, як можна захистити особисті акаунти у разі їх зламу.

# data[].attributes.headline
Статистичні дані:

# data[].attributes.subject
Статистичні дані:

# data[].attributes.body
https://ir.lib.vntu.edu.ua/bitstream/handle/123456789/34523/91970.pdf?sequence=2&isAllowed=y

# data[].attributes.headline
Наслідки загрози:

# data[].attributes.subject
Наслідки загрози:

# data[].attributes.headline
Фішинг існує впродовж багатьох років, за цей час кіберзлочинці розробили широкий спектр методів інфікування жертв.Найчастіше зловмисники, які займаються фішингом видають себе за банки чи інші фінансові установи, щоб змусити жертву заповнити фальшиву форму та отримати дані облікових записів.У минулому для виманювання даних користувачів кіберзлочинці часто використовували неправильно написані або оманливі доменні імена. Сьогодні зловмисники використовують більш складні методи, завдяки чому фальшиві сторінки дуже схожі на свої легітимні аналоги. Викрадені дані жертв, зазвичай, використовуються для викрадення коштів з банківських рахунків або продаються в Інтернеті.Подібні атаки здійснюються також через телефонні дзвінки (vishing) та SMS-повідомлення (smishing)

# data[].attributes.subject
Фішинг існує впродовж багатьох років, за цей час кіберзлочинці розробили широкий спектр методів інфікування жертв.Найчастіше зловмисники, які займаються фішингом видають себе за банки чи інші фінансові установи, щоб змусити жертву заповнити фальшиву форму та отримати дані облікових записів.У минулому для виманювання даних користувачів кіберзлочинці часто використовували неправильно написані або оманливі доменні імена. Сьогодні зловмисники використовують більш складні методи, завдяки чому фальшиві сторінки дуже схожі на свої легітимні аналоги. Викрадені дані жертв, зазвичай, використовуються для викрадення коштів з банківських рахунків або продаються в Інтернеті.Подібні атаки здійснюються також через телефонні дзвінки (vishing) та SMS-повідомлення (smishing)

# data[].attributes.headline
Фі́шинг або Фішинґ — вид шахрайства, метою якого є виманювання в довірливих або неуважних користувачів мережі персональних даних клієнтів онлайнових аукціонів, сервісів із переказу або обміну валюти, інтернет-магазинів. 

# data[].attributes.subject
Фі́шинг або Фішинґ — вид шахрайства, метою якого є виманювання в довірливих або неуважних користувачів мережі персональних даних клієнтів онлайнових аукціонів, сервісів із переказу або обміну валюти, інтернет-магазинів. 