# data[].attributes.attachment_caption
https://es.wikipedia.org/wiki/%C3%81baco                                                           http://www.computersciencelab.com/ComputerHistory/History.htm

# data[].attributes.body
Creat per el filòsof Boecio.
Es va crear amb l'utilitat d'ajudar a la memòria de l'esser humà per fer càlculs.

# data[].attributes.attachment_caption
http://www.computersciencelab.com/ComputerHistory/History.htm                    https://divermates.es/2016/11/11/la-regla-de-calculo/

# data[].attributes.body
Creat per William Oughtred.
Servia per calcular operacions especifiques .

# data[].attributes.body
La va inventar en Blaise Pascal
Estava destinada bàsicament a solucionar problemes d'aritmètica comercial.

# data[].attributes.body
Creada per Charles Babbage s'utilitzava per fer qualsevol tipus de càlcul, no només els referents al càlcul de taules logarítmiques o funcions polinòmiques.
Es programava mitjançant targetes de cartró perforades.

# data[].attributes.body
Creat realment per Antonio Meucci.
En un principi la seva funció era poder comunicar a l'Antonio amb la seva esposa que estava malalta en una altre habitació. L'artefacte era capaç de transmetre senyals acústics a distància a través de senyals elèctrics.

# data[].attributes.body
Inventada per Herman Hollerith s'utilitzava per emmagatzemar la informació de les persones censades. Sistema basat en targetes perforades.

# data[].attributes.body
La IBM 601 va ser una màquina registradora mecànica que es va presentar el 1931 i era la primera màquina comercial d'IBM que podria realitzar una multiplicació. Podia llegir dos números escrits en una sola targeta perforada i mostrar el seu producte perforant el resultat en un espai reservat a la mateixa targeta (encara que no podia imprimir-los). Els números podien ser de fins a vuit dígits decimals.

# data[].attributes.body
Creada per Alan Turing per ajudar a guanyar la segona guerra mundial.
Té un mecanisme de control, una cinta d'entrada que es divideix en cel·les, i un cap de lectura/escriptura que llegeix un sol cop el símbol de la cinta.

# data[].attributes.body
Creada per John Vicent Atanasoff i Clifford Berry.
Va ser el primer ordinador electrònic i digital automàtic que es va fer servir amb números i lletres.
Funciona com una ROM que conté les representacions binàries dels números en base deu.

# data[].attributes.body
Creat per Steve Wozniak y Bill Fernández.
La placa de l'ordinador es va basar en un processador simple de 8 bits i dues unitats lògiques aritmètiques de 4 bits. Es van fer servir targetes perforades perquè es va descobrir que ingressar el codi a poc a poc no era pràctic. Es van emmagatzemar 256 bytes de memòria en vuit xips RAM estàtics de 32 bytes d'Intersil. 8 LED mostrarien el resultat.

# data[].attributes.body
Creat per Steve Wozniak, però Steve Jobs va ser qui el va vendre i comercialitzar.
L'Apple I va ser un dels primers ordinadors personals, i el primer a combinar un microprocessador amb una connexió per a un teclat i un monitor.

# data[].attributes.body
La primera a presentar un concepte complet de PDA va ser Apple amb el seu Apple Newton el 1991, però aquesta no va tenir cap èxit a causa de les fallades que presentava, ia l'aparició de dispositius com Palm Pilot.
Una PDA per la seva abreviatura de l'anglès Personal Digital Assistant o en espanyol Assistent Digital Personal, és un dispositiu electrònic, normalment de mà i que cap en una butxaca

# data[].attributes.body
Creat per Steve Jobs.
Posseïa pantalla tàctil capacitiva, altaveu, port per a auriculars, micròfon, càmera de 2 megapíxels, connectivitat EDGE i Wi-Fi.

# data[].attributes.body
Ordinador portàtil que executa el sistema operatiu Google Chrome.
Creat per samsung.

# data[].attributes.body
El dispositiu compta amb una pantalla de retina especial i flexible, amb una protecció diferent per a cada classe de rellotge, que és capaç de detectar la pressió exercida sobre aquesta; per tant, capta la diferència entre pulsació i pressió

# data[].attributes.body
Aquest dispositiu utilitza el processador Apple A15 Bionic i suporta xarxes 5G.
Sistema operatiu IOS 15,IOS 16