# data[].attributes.body
GO' AFTEN LIVE

Eksperiment om folkeskoleelevers mødetid

Positiv effekt på elevers koncentration og læring

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når vækkeuret har ringet hos 7. klasseseleverne Clara Marie Brandt Kronborg og Ida Marie Behrmann dette skoleår, har det været en time senere, end de har været vant til.

Og det har kunnet mærkes.

- Jeg vågnede meget mere energisk. Det var nemmere at komme op, og jeg var gladere og i bedre humør hele morgenen, fortæller Ida Marie Behrmann i 'Go' aften LIVE'.

På privatskolen Th. Langs Skole i Silkeborg har man dette skoleår rykket mødetiden til klokken 9 for skolens ældste elever, og spørger man søvnekspert og -vejleder Mikael Rasmussen, giver det rigtig god mening.

- Det er honning i min øregang. Det giver så meget mening, at de får lov at sove en time mere, eller hvad det nu bliver, siger han.

Mikael Rasmussen forklarer, at forskning peger på, at de unge både vil komme til at sove i flere timer, men deres søvn vil også blive bedre. Det skyldes, at teenagere har et andet biologisk ur.

- Langt de fleste teenagere rykker deres døgnrytme mod 'b', så at de skal stå op klokken 7 om morgenen, giver simpelthen ikke mening. Det svarer til at sige, at voksne mennesker skal stå op klokken 4 om natten, lyder det fra Mikael Rasmussen.

Lektioner forkortet med fem minutter

Th. Langs Skole har løst den senere mødetid ved at forkorte alle lektioner med fem minutter fra 65 til 60 minutter, og på den måde "sparer eleverne op" til den senere mødetid, forklarer skoleleder Tine Kristiansen.

Derudover har skolen valgt at have to lærere på i flere lektioner, og på den måde overholder skolen reglerne for antal undervisningstimer på et skoleår.

- Vi har lavet et regnestykke på alle vores timer, og så har vi set på, at der går ni dansktimer fra på et år, siger Tine Kristiansen.
Det er da også meget, er det ikke?
- På et helt år? Nej, det synes jeg faktisk ikke, at det er.

Tine Kristiansen fortæller, at både elever og lærere trives med ordningen, og hun så gerne, at andre skoler kopierede den for at skabe bedre trivsel.

Hvad det er for nogle hindringer, vi har?
Tine Kristiansen, skoleleder, Th. Langs Skole

Men det vil en almindelig folkeskole ikke bare have mulighed for at gøre, vurderer skoleforsker Andreas Rasch-Christensen, der er forskningschef ved Forskningscenter for pædagogik og dannelse.

Det skyldes, at folkeskolen er bundet mere i forhold til regler om timeantal i de enkelte fag.

Tine Kristiansen kan dog ikke se problemet:

- Jeg er helt sikker på, at vores elever kommer til at lære rigtig meget, måske faktisk mere på lidt kortere tid, så jeg vil gerne spørge dig, hvad det er for nogle hindringer, der er? spørger Tine Kristiansen henvendt til Andreas Rasch-Christensen.

Skoleforsker er skeptisk

Andreas Rasch-Christensen synes, at man skal lade sig inspirere af Th. Langs Skole og lytte til søvnforskningen og eleverne.

Han er dog også skeptisk.

Man kan nemlig ikke sammenligne en privatskole med en folkeskole, hvis man eksempelvis vil ændre mødetiden eller gøre lektionerne kortere, lyder det.

- Folkeskolen har bare ikke de samme frihedsgrader, og det skal man forholde sig til. De er forpligtet anderledes på nogle timer i nogle fag, og derfor skal de have nogle frihedsgrader, hvis det skal realiseres.

Andreas Rasch-Christensen vil ikke forholde sig til, om undervisningens kvalitet bliver højere eller lavere ved en kortere skoledag - det handler om mange forskellige ting, mener han.

Dog peger Andreas Rasch-Christensen på, at mange skoler lige nu ønsker at forkorte dagene. Og det bliver svært at forene med en senere mødetid, mener han:

- Man kan godt lade eleverne møde en time senere, men hvis man også vil skære i skoledagens længde, som rigtig mange folkeskoler i øjeblikket gerne vil, så får man færre timer og måske også nogle fag, som bliver rigtig, rigtig pressede.

Ser ikke barrierer

Clara Marie Brandt Kronborg og Ida Marie Behrmann er ikke i tvivl om, at den ekstra time gør en forskel - både for det faglige og sociale i skolen.

- Alle taler pludselig pænere til hinanden, fordi de selv er mere friske. De har mere energi til at tænke på andre end bare at komme gennem dagen, mener Clara Marie Brandt Kronborg.

Og Tine Kristiansen tror også på, at den ekstra time både giver bedre trivsel og bedre læring, så hendes opfordring til andre skoler er dermed også klar:

- Jeg tror, at vi skal passe på med at se for mange barrierer i det her. Vi hører så meget om unge mennesker, der ikke trives så godt, og vi ved fra søvnforskningen og evidensen, at det er vigtigt, at de unge mennesker får søvn, siger hun.
Se hele debatten om skoleeksperimentet i 'Go' aften LIVE' på TV 2 PLAY

# data[].attributes.attachment_link.title
Søvnekspert storroser elevers senere mødetid - men skoleforsker er skeptisk

# data[].attributes.attachment_link.description
Når vækkeuret har ringet hos 7. klasseseleverne Clara Marie Brandt Kronborg og Ida Marie Behrmann dette skoleår, har det været en time senere, end de har været vant til. Og det har kunnet mærkes. - Jeg vågnede meget mere energisk.

# data[].attributes.body
Information.dk

Folkeskole = læring og dannelse

Forældre = opdragelse

Skribenten på kronikken, Claus Lynggaard:
“Vi er gået fra et princip om, at børn skal ses og ikke høres - til et princip om, at alle børn altid skal ses og høres, tages alvorligt og imødekommes, også selv om det er på bekostning af fællesskabet”

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Læring skal igen være folkeskolens kerneopgave. Opdragelsen må forældrene stå for

# data[].attributes.attachment_link.description
Individualistisk børneopdragelse og det forfejlede inklusionsprojekt betyder, at vi som lærere dårligt har tid til undervisning. Vi må tilbage til en holdbar opgavefordeling: Folkeskolen står for læring og dannelse. Opdragelsen ligger hos forældrene.

# data[].attributes.body
Nyheder.TV2.dk

Mere praktik - praktik i alle fire år

Styrke fagligheden ved mere undervisning

Vejledning og feedback

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Et bredt flertal i Folketinget er enige om en ny læreruddannelse, der skal øge praktikken med en tredjedel, så de studerende får praktik i alle fire år.

Det fremgår tirsdag af en aftale.

- Folkeskolen er en del af kernen i vores velfærdssamfund. Det er fundament for det enkelte barn. Leg, læring og trivsel i fællesskaber. En god skole kræver dygtige lærere.

- Det, vi præsenterer i dag, er et markant løft af uddannelsen, siger uddannelses- og forskningsminister Jesper Petersen (S) ved præsentationen tirsdag.

Højere kvalitet og bedre sammenhæng

Aftalen skal sikre en højere kvalitet på uddannelsen og bedre sammenhæng i hverdagen som lærer.

Der er afsat 125 millioner kroner i 2023 og 200 millioner kroner om året fra 2024.

Praktikken øges med ti ECTS-point fra 30 til 40, så det kommer til at udgøre cirka 17 procent af den samlede læreruddannelse.

Ved årets ansøgning har færre end tidligere søgt ind, og mange dropper ud af læreruddannelsen. Det skal en ny uddannelse for lærere rette op på.

- En bedre uddannelse med den her markante styrkelse betyder, at flere vil søge ind og blive i faget. Cirka en tredjedel falder fra i dag, og det er alt for mange, siger Jesper Petersen.

Styrke fagligheden

Lærerstuderende får desuden to til fire timers mere undervisning om ugen for at styrke fagligheden. De studerende vil ligeledes få mere feedback og vejledning.

Lærerne skal rustes bedre til specialundervisning. Det sker ved, at lærerne kan tage faget som et af tre undervisningsfag, tidligere kaldet linjefag. I dag fylder specialpædagogikken et enkelt modul.

I slutningen af sidste år kom en udviklingsgruppe med flere løsningsforslag og pegede på behovet for tættere sammenhæng mellem hverdagen i skolen og undervisning på uddannelsen.

Det forventes, at den nye læreruddannelse er klar til de nye lærerstuderende, der begynder i august 2023.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny læreruddannelse på vej med mere praktik

# data[].attributes.attachment_link.description
Et bredt flertal i Folketinget er enige om en ny læreruddannelse, der skal øge praktikken med en tredjedel, så de studerende får praktik i alle fire år. Det fremgår tirsdag af en aftale. - Folkeskolen er en del af kernen i vores velfærdssamfund. Det er fundament for det enkelte barn.

# data[].attributes.body
2008: drengenes gennemsnit 6,5 - pigernes gennemsnit 6,8

2019: drengenes 7,0 - pigernes 7,8

Tendens: lavere forventninger til drengebørn

Drenge bliver overladt mere til sig selv

Rejser spørgsmål til pædagogikken: hvad kan den gøre, som den ikke gør i dag?

# data[].attributes.body
Problem, omkring 600 læreransatte i Københavns kommune, som IKKE er læreruddannet.

Heidi Wang, børne- og ungdomsordfører for Venstre i Københavns Borgerrepræsentation

# data[].attributes.attachment_link.title
Vi skal udbyde flere meritlæreruddannelser i København

# data[].attributes.body
Temperaturen i skolerne sænkes til 19 grader (før: 21-22)

Stor fokus på elevinddragelse

Eleverne skal have mere varmt tøj på

Risiko for dårligere koncentration hos børnene

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Når skoletasken skal pakkes, skal der ud over bøger og blyant måske også snart findes plads til et ekstra par sokker og en varm trøje.

Senest 1. oktober bliver der skruet ned til 19 grader i folkeskolerne som en del af regeringens energispareplan. Og landet over er skoleledere, lærere og elever i fuld gang med at forberede sig på en koldere hverdag.

På Aalbæk Skole i Nordjylland ligger temperaturen om vinteren normalt på 21,5 grader, og den lavere temperatur vil kunne mærkes.

Derfor er der både en opgave for forældre og lærere på skolen i at forklare eleverne, hvorfor den snart sænkes - og hvordan det tackles.

- Man bliver nødt til at tale med eleverne om, hvad baggrunden er. Og man bliver også nødt til at tale med dem om, at det ikke er nok at møde op i en t-shirt, men at man har en fornuftig trøje på. Og i stedet for at komme i ankelstrømper, så har man et par almindelige strømper på, siger afdelingsleder på skolen, Lene Banke Andersen.

Her vil regeringen spare

Her er de centrale dele i regeringens energispareplan:

Temperaturen indenfor i offentlige bygninger skal fra senest 1. oktober sænkes til 19 grader - gælder dog ikke vuggestuer, sygehuse og plejehjem.

Fyringssæsonen i offentlige bygninger forkortes, så man fremover først tænder for varmen, når temperaturen falder til under 19 grader.

Alt unødvendig udendørs belysning ved offentlige bygninger skal slukkes.

Et bredt politisk flertal har vedtaget en garanti på 100 milliarder til de danske elselskaber.

Vi står ikke i øjeblikket i en energiforsyningskrise, men priserne på el og gas er femdoblet i forhold til sidste år og risikerer at stige yderligere.

De danske gaslagre er i øjeblikket fyldt op, og der er lavet en nødplan, som kan sættes i værk, hvis der kommer mangel på gas.

Elevrepræsentanter skal hjælpe

En smule længere mod syd har man på Frejlev Skole lidt uden for Aalborg gjort to elever til undervisningsmiljørepræsentanter.

Deres opgave er at sørge for, at eleverne trives og kommer med input til ledelsen, hvis noget ikke er, som det skal være.

Hvad er vigtigst? Er det at komme i noget fedt tøj og se lækker ud? Eller er det at have noget praktisk på, så man ikke fryser.

Bjørn Visborg, skoleleder Frejlev Skole

Repræsentanterne får også en opgave i forbindelse med, at temperaturen sænkes på skolen.

- De skal være talerør for eleverne og påpege, hvis der er noget, som kunne gøres bedre, fortæller skoleleder Bjørn Visborg.

På Frejlev Skole ligger temperaturen normalt på 21-22 grader, og her er en del af forberedelserne også at gøre sig klar til en snak med eleverne om, hvordan de skal klæde sig på gennem efteråret og vinteren.

- Vores budskab er: Når der skrues ned for varmen, er man nødt til at skrue op for tøjet, siger skolelederen.

- Der er da nogle bekymringer for, om eleverne hører efter, hvad vi siger. For hvad er vigtigst? Er det at komme i noget fedt tøj og se lækker ud? Eller er det at have noget praktisk på, så man ikke fryser? Jeg ved jo også godt, hvor meget anerkendelsen fra klassekammeraterne betyder.

Derfor er undervisningsmiljørepræsentanter vigtige, for eleverne lytter ofte mere til, hvad jævnaldrende siger til dem, end hvad lærerne siger, fortæller Bjørn Visborg.

- Der kan komme elever, som ikke har fået noget ordentligt tøj med, som sidder og fryser og derfor gerne vil beholde en jakke eller hue på. Det skaber bare et dårligt undervisningsmiljø, men man kan ikke tage jakkerne af dem, for så sidder de jo og fryser.

# data[].attributes.attachment_link.title
Skoler forbereder sig på at sænke temperaturen til 19 grader

# data[].attributes.attachment_link.description
Når skoletasken skal pakkes, skal der ud over bøger og blyant måske også snart findes plads til et ekstra par sokker og en varm trøje. Senest 1. oktober bliver der skruet ned til 19 grader i folkeskolerne som en del af regeringens energispareplan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Flere børn vokser op i områder præget af klimaforandringer, konflikter og andre kriser. Det påvirker deres tryghed og trivsel, men også deres muligheder for uddannelse. 222 millioner børn og unge lever lige nu i kriseramte områder med ingen eller begrænset adgang til skole og kvalitetsuddannelse. Det er alt for mange, og antallet er næsten tredoblet siden 2016.

Da regeringen for nylig præsenterede sit finanslovsforslag for 2023, kunne man med rette have forventet, at støtten til uddannelse i kriseramte områder ville stige markant. Dels har de mange kriser øget behovet for hjælp og økonomisk støtte markant, og dels er uddannelse en prioritet i Danmarks nye udviklingspolitiske strategi.

Forventningerne blev dog ikke indfriet.

Ganske vist løftes den multilaterale støtte til uddannelsesområdet med 25 millioner kr oner, hvoraf 10 millioner kroner går til den globale fond for uddannelse i kriser, Education Cannot Wait (ECW), som samlet står til at få 8 5 millioner kroner år ligt. Det er naturligvis et skridt i den rigtige retning, men i en tid, hvor antallet af kriseramte børn er eksploderet på få år, er beløbet for lavt og langt mindre, end Danmark i gennemsnit har ydet til ECW i perioden 2017-2020.

Red Barnet opfordrer derfor regeringen til at hæve ambitionerne. Vi ved fra vores arbejde i verdens brændpunkter, hvor vigtig uddannelse er for børn og unges muligheder for at skabe et godt liv, være selvforsørgende og dermed også bidrage positivt til samfundsudviklingen.

Selvfølgelig kan Danmark ikke hjælpe alle verdens børn, men vi kan sagtens hjælpe flere, end vi gør i dag. Det skal vi gøre. Især nu hvor kriserne står i kø. Vi opfordrer derfor regeringen til at øge den årlige støtte til uddannelse gennem ECW til i alt 200 millioner kroner om året, så flere børn kan lære at læse, regne og skrive.

Det vil sætte handling bag ordene i den nye udviklingspolitiske strategi om, at uddannelse skal være en dansk kerneprioritet. På den måde kan vi vise, at selv om Danmark er et lille land, er vi klar til at tage et stort ansvar. Og det vil frem for alt betyde, at langt flere børn får chancen for at få en kvalitetsuddannelse og leve et liv fuld af muligheder frem for begrænsninger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Antallet af børn uden skolegang vokser, men Danmarks bistand er blevet lavere siden 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er sket en tredobling af børn og unge i kriseområder, som slet ikke eller i begrænset omfang har adgang til uddannelse. Trods flere kriser er den danske bistand lavere end gennemsnittet i perioden 2017-2020. Red Barnet opfordrer derfor regeringen til at øge den økonomiske støtte..

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I folkeskolens 0. til 2. klasse må der maksimalt være 26 elever i klasserne. I dag er loftet på 28 elever.
Et bredt flertal i Folketinget har besluttet at sænke klasseloftet i folkeskolens mindste klasser.

For nye årgange i 0. til 2. klasse må der maksimalt være 26 elever i klasserne. I dag er der et loft på 28 elever.

Ændringen gælder fra næste skoleår.

Kommer "alle elever" til gavn

Børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S) fortæller, at loftet især vil komme børn med særlige behov til gavn.

- Det kommer selvfølgelig alle elever til gavn, og så kommer det selvfølgelig også til at gavne alle de børn med særlige behov i særdeleshed. Dem, der har det svært ved at være inkluderet i store dele af folkeskolen, siger hun.

Pernille Rosenkrantz-Theil fortæller også, at man i de senere år har haft mulighed for at have to lærere i klasselokalerne.

Et tiltag, som 90 procent af skolerne har valgt at benytte.

- Vi håber, at vi ved at sænke klasseloftet til 26 - lagt sammen med det, at vi har indført tolærerordningen - vil skabe en masse luft, rum og plads i folkeskolen, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.

Gælder ikke ældre klassetrin

Der er ikke lagt op til, at der også skal indføres et klasseloft i de ældre klasser i folkeskolen.

Det skyldes ifølge Pernille Rosenkrantz-Theil, at de mindste børn har mest behov for loftet.

- Det er klart at for de mindste børn, der betyder det allermest, hvor mange børn der sidder i klassen.

- Det, vi har valgt at gøre for alle klassetrin i folkeskolen er at give mulighed for, at man kan have to lærere i undervisningen, siger hun.

Med aftalen kan man dog ikke garantere, at der maksimalt vil være 26 elever i klasserne.

Ligesom det er i dag, vil der i særlige tilfælde være mulighed for at tillade et højere elevtal i 0. til 2. klasse - dog ikke over 28 elever.

Det kan for eksempel være tilfælde, hvor en skole på en enkelt årgang har flere elever tilknyttet, fordi nogle elever er flyttet til skolens distrikt i løbet af skoleåret.

# data[].attributes.attachment_link.title
Klasseloftet sænkes i de mindste klasser

# data[].attributes.attachment_link.description
I folkeskolens 0. til 2. klasse må der maksimalt være 26 elever i klasserne. I dag er loftet på 28 elever. Et bredt flertal i Folketinget har besluttet at sænke klasseloftet i folkeskolens mindste klasser. For nye årgange i 0. til 2. klasse må der maksimalt være 26 elever i klasserne.

# data[].attributes.attachment_link.title
Unge gav minister gode råd om mistrivsel: - Jeg håber, vi har sat nogle tanker i gang | TV MIDTVEST

# data[].attributes.attachment_link.description
Uddannelses- og forskningsminister, Jesper Pedersen, var mødt op til Uddannelsesfolkemøde i Nørre Nissum. Her stod unge klar med helt konkrete råd angående mistrivsel.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange flere børn skal have muligheden for at udsætte skolestarten med et år.

Det mener et politisk flertal, der har indgået en aftale om rammerne for at udvide denne mulighed. Det skriver Børne- og Undervisningsministeriet i en pressemeddelelsen.

For nogle børn er et ekstra år i børnehave lige præcis opskriften på, at de bliver klar til skolen, mener børne- og undervisningsminister Pernille Rosenkrantz-Theil (S).

- Vi mener, at en af årsagerne til mistrivsel er, at børn får en bumlet start på skolelivet, fordi de starter for tidligt, siger hun.

- Vi kan se, at børn, der får en uhensigtsmæssig skolestart, har problemer i resten af deres skoletid.

Kun hvor det er meningsfuldt

I det seneste skoleår skete der skoleudsættelse for 3300 børn. Med aftalen giver man plads til, at yderligere 1800 kan skoleudsættes i fremtiden.

Aftalepartierne - Socialdemokratiet, SF, De Radikale, Enhedslisten, Alternativet og Kristendemokraterne - vil afsætte 200 millioner kroner årligt til formålet. Pengene har man fundet i finanslovsaftalen for 2022.

Ministeren understreger, at man ikke nødvendigvis skal skoleudsætte 1800 yderligere børn, bare fordi pengene er til det.

- Man skal gør det med de børn, hvor det er meningsfuldt, lyder det.

Børnehavn er dyrere end skole

Vurderingen sker efter dialog mellem dagtilbuddet, pædagogerne, forældrene og lederen af den modtagende skole.

Det skal være med til at sikre viden om barnet i forskellige skolemæssige kontekster og viden om skolens ressourcer til at understøtte barnets behov.

Årsagen til, at det er en økonomisk byrde for statskassen at skoleudsætte børn er, at et år i børnehaven er dyrere end et års skolegang.

- Det er dybt uhensigtsmæssigt, hvis man egentlig godt ved, at barnet har brug for at blive et år ekstra i børnehave, men man af økonomiske årsager vælger at starte dem i skole alligevel, siger Pernille Rosenkrantz-Theil.

Hvis aftalen skal blive til virkelighed, kræver det en ændring af dagtilbudsloven. Man forventer at fremsætte et lovforslag i år, så de nye regler kan træde i kraft fra 1. januar 2023.

# data[].attributes.attachment_link.title
Flere børn skal have mulighed for at starte senere i skole

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange flere børn skal have muligheden for at udsætte skolestarten med et år. Det mener et politisk flertal, der har indgået en aftale om rammerne for at udvide denne mulighed. Det skriver Børne- og Undervisningsministeriet i en pressemeddelelsen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fra skoleåret 2024/2025 skal elever screenes for høj begavelse i folkeskolen. Og det er på tide, for de findes allerede derude, men mange af dem mistrives.

De bliver ikke mødt på deres niveau, og de bliver ikke hjulpet på grund af travlhed, uvidenhed eller måske endda modvilje.

Derfor undrer det mig, at de højtbegavede børn skal vente helt til skoleåret 2024/2025. Tre år er lang tid i et børneliv. Og de højtbegavede børn bliver lige nu misforstået, mister motivationen og risikerer endda at sakke bagud i skolen.

"Dit barn er så langsomt, at det aldrig når til ekstramaterialet," har jeg for eksempel hørt en forælder til et højtbegavet barn få at vide til skole-hjem-samtalen.

Men hvorfor skulle barnet skynde sig, hvis de ekstraopgaver, det kan få, er magen til dem, det lige har siddet og lavet? Har du lyst til at lave mere af det samme, som du allerede har lært eller måske allerede kunne, inden du startede i skole?

Prøv at forestille dig, at du skal i gang med din nye uddannelse som for eksempel journalist eller tømrer. Du er spændt og forventningsfuld, og sommerfuglene blafrer i din mave. Men så skal du bruge hele første uge på at lære de mest basale ting i Word eller på at slå et helt almindeligt søm i et bræt. To år efter er det stadig det samme, du skal træne. Og det er det hver dag. Hvornår giver du op?

Jeg oplever i mit arbejde, at eleven ofte ikke må lære noget, der rækker ud over det, der læres på den pågældende årgang.Det vil sige, at der ikke uddeles ekstramateriale, som er sværere end det, eleven allerede har lært, og at barnet derfor aldrig får lov til at stå på tæer.

"Jamen, hvad skal dit barn så lave til næste år?" er også et citat fra en skole-hjem-samtale, jeg har overværet. Forestil dig, at man sagde til et mindre barn, at det skulle blive ved med at kravle et år endnu, selv om det faktisk var klar til at lære at gå.

Vi har en skole og et samfund, der ønsker, at eleverne skal blive så dygtige som muligt, men samtidig har vi bogsystemer, faglige retningslinjer og vanetænkning, som umuliggør det.

De højtbegavede elever skal have mulighed for at udfolde deres talenter og møde udfordringer, så det bliver ved med at være sjovt og lærerigt at gå i skole. Og det burde de ikke skulle vente tre år på. De har ventet længe nok.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Højtbegavede elever begrænses af bogsystemer og vanetænkning i skolen. De skal hjælpes nu

# data[].attributes.attachment_link.description
Fra skoleåret 2024/2025 skal elever screenes for høj begavelse i folkeskolen. Og det er på tide, for de findes allerede derude, men mange af dem mistrives. De bliver ikke mødt på deres niveau, og de bliver ikke hjulpet på grund af travlhed, uvidenhed eller måske endda modvilje.

# data[].attributes.body
Nyt forskningsprojekt - Center for ungdomsforskning Aalborg Universitet

- Næsten hver anden ung er ramt af mistrivsel

Tre grunde til mistrivsel
- Acceleration
- Præstation
- Psykologisering

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nyt studie viser, at næsten hveranden ung er ramt af mistrivsel. Forsker advarer om, at mistrivslen vil stige, hvis ikke politikerne handler nu.

Unge skal klare sig godt i skolen, de skal have et fedt studiejob , mange venner og endnu flere likes på Instagram .

Der er så meget pres på unges hverdag, at deres mistrivsel accelererer . Det skyldes især samfundets fokus på, at de unge hele tiden skal præstere i et højt tempo.

Det viser et nyt forskningsprojekt fra Center for Ungdomsforskning på Aalborg Universitet.

- Tempoet er mange gange forstørret. Både i skolen, men også i hverdagslivet, i fritidslivet og i aktiviteter. Og det får det til at kamme over for nogle, siger professor Noemi Katznelson, der er en forfatterne bag.

Tre grunde til øget mistrivsel

Det nye forskningsprojekt fra Center for Ungdomsforskning peger på tre overordnede årsager til, at mistrivslen blandt unge mennesker er i stigning - og hvorfor mistrivslen rammer anderledes, end den gjorde tidligere. Ingen af årsagerne er entydigt dårlige, siger professor Noemi Katznelson, der er medforfatter på projektet. Det er derimod ophobningen af flere faktorer, der øger risikoen for mistrivsel.

1. Acceleration: Også kaldet tempo. Alting skal gå hurtigere og hurtigere. Man skal hurtigere igennem uddannelsessystemet og kan have en følelse af, at man skal vide, hvad man vil med livet meget tidligt, ellers bliver man ikke lykkelig. De unge har en stærk følelse af, at deres liv i højere grad end tidligere afhænger af deres individuelle valg og formåen. De er konstant i et krydspres fra flere sider i deres tilværelse, og de mangler evnen til at kunne sige nej, i frygt for at sakke bagud eller stå udenfor fællesskabet.

2. Præstation: Der skal præsteres mere og mere, og man har selv mere fokus på at præstere. Uddannelsesreformer, nationale test og bedømmelse medvirker til, at unge konstant skal træffe valg om fremtiden og kæmpe for at følge med de faglige krav - og det kan føre til, at de unge også sætter højere krav til sig selv. Socialt kan der også opleves et pres for at passe ind og være inkluderet i fællesskabet - noget, som de sociale medier blandt andet forstærker.

3. Psykologisering: Man opsøger psykologiske forklaringer på, hvorfor noget er, som det er. Der er et øget blik på, om man har sig selv med i alt, hvad man gør. Begrebet er i forskningsprojektet tæt forbundet med individualisering. Psykologiseringen kan hjælpe de unge til at forstå og håndtere det virvar af tanker, følelser, ansvar og beslutninger, de går med, men det kan også resultere i selvmonitorerende, selvkritisk og selvdisciplinering, som kan øge mistrivslen.

Kilde: Forskningsprojektet "Mistrivsel i lyset af tempo, præstation og psykologisering - om ny udsathed i ungdomslivet", Center for Ungdomsforskning.

Forskningsprojektet, der er det hidtil største herhjemme om unges mistrivsel , udkommer i denne uge midt i valgkampen , hvor flere partier har fokus på unges mentale helbred.

Næsten halvdelen oplever en grad af mistrivsel.

Halvdelen har svært ved at leve op til deres egne forventninger til fremtiden.

Halvdelen føler sig presset af, at der er meget, de skal hele tiden.

Hver tredje oplever, at de krav, der bliver stillet til dem, er svære at leve op til.

hver fjerde oplever at være pressede af, at de skal se ud på en bestemt måde.

Bag tallene gemmer sig alvorlige menneskelige konsekvenser. Noemi Katznelson fortæller, at de unge beretter om, at de taber håret, ikke kan sove, oplever angst og depression og pludselige sammenbrud.

- Mange fortæller, at de løber og løber og har prøvet at tage sig sammen, indtil de pludselig kollapser og bryder fuldstændig sammen, siger Noemi Katznelson.

De fysiske symptomer kender 23-årige Anna Børsen fra Nyborg kun alt for godt. Hun læser på universitetet og fortæller, at hun flere gange har haft stress, har svært at sove og får angstanfald:

Noemi Katznelson bruger et billede af en rulletrappe, når hun skal beskrive, hvordan de unge oplever tempoet i samfundet. Rulletrappen kører ned, mens de unge skal nå til toppen.

- De har en oplevelse af, at de hele tiden skal løbe og løbe for bare at blive på stedet. Vi lever i et samfund med et skolesystem, som hele tiden har et tikkende ur. Det gør, at man skal være på, man skal lære noget til et bestemt tidspunkt på en bestemt måde.

Presset for at præstere kender Anna Børsen fra sin hverdag. Du kan høre, hvad der særligt presser hende i videoen her:

- Men på bagkanten af det her forskningsprojekt vil jeg sige, at der er ikke nogen af de unge, vi har fulgt, hvor jeg tænker, at det bare er et spørgsmål om, at de bare skal tage sig sammen, siger hun.

'Behov for politisk handling'

DR har spurgt samtlige politiske partier, hvad de vil gøre som det første for at forbedre trivslen blandt unge, hvis de får magten efter folketingsvalget 1. november. Du kan læse, hvad de svarer her:

Her kan du få hjælp

Hvis du er ung og har brug for hjælp til at tackle psykiske udfordringer, kan du gratis kontakte følgende organisationer:
Headspace Ventilen
Børnetelefonen, der drives af børns vilkår: Telefon 116111
Studenterrådgivningen Psykiatrifonden

Selvom der ikke er mange lavthængende frugter, skal der handles, mener professoren. Gør vi ikke noget, frygter Noemi Katznelson to konsekvenser.:

- De unge, der i forvejen har det svært, kommer til at få det endnu værre og endnu sværere. Vi kommer til at tabe dem endnu mere.

Her kan du læse, om de politiske partier vil være med til at sætte tempoet ned i samfundet:

# data[].attributes.attachment_link.title
Hårtab, angst og søvnmangel: Højt tempo i samfundet skaber øget mistrivsel blandt unge

# data[].attributes.attachment_link.description
Nyt studie viser, at næsten hveranden ung er ramt af mistrivsel. Forsker advarer om, at mistrivslen vil stige, hvis ikke politikerne handler nu. Unge skal klare sig godt i skolen, de skal have et fedt studiejob , mange venner og endnu flere likes på Instagram .

# data[].attributes.body
Heltinde eller....?
Den barmhjertige samaritaner var det for egne penge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
12. oktober sidste år blev skoleleder Sara Velling og tre andre ledende medarbejdere ved Særslev-Hårslev-Skolen øjeblikkeligt fritaget for tjeneste. Kun få personer i Nordfyns Kommune kendte til årsagen. Her fortæller Sara Velling for første gang, hvordan det i månedsvis var at være mistænkt i en hemmeligholdt sag.

Et barn med brug for hjælp, et pengeskab fuldt af kontanter, to par Roccamore-støvler og en politianmeldelse.

Det er fire væsentlige elementer i det, som i dag er blevet en del af forhenværende skoleleder Sara Vellings livshistorie. En del, som hun gerne står ved, men som undervejs har givet hende følelsen af skyld, skam og angst. Men også stolthed over at stå fast på egne værdier.

Sara Velling kendte ikke til den følelsesmæssige og livsomvæltende rutsjebanetur, hun skulle på, da hun i 2018 overtog den øverste ledelse af en landsbyordning i Nordfyns Kommune. Ordningen består af ti dagplejere, to børnehaver og to afdelinger af Særslev-Hårslev-Skolen.

"Det var en forfærdelig start på jobbet. Det var en skole, hvor der var rod i alt. Vi var en helt ny ledelse, og vi fandt elevmapper i sorte plastsække på gangen. Der var elevmapper, som var blevet væk. Og så er der et pengeskab med kontanter. Ingen ved, hvor mange kontanter, der er. Men på det tidspunkt tænker jeg, at det er det mindste problem, for de er da i det mindste låst inde", fortæller Sara Velling.

Til møder i forvaltningen fortæller hun igen og igen om det kaos, som har mødt hende på skolen. Hun nævner ikke pengeskabet. Det fortryder hun i dag.

Forandringens vinde

Ledelsen på Særslev-Hårslev-Skolen består af et ledelsesteam på fire. Foruden Sara Velling er der en viceskoleleder, en pædagogisk afdelingsleder og en daglig leder af den store børnehave og dagplejen. Målet, da Sara Velling tiltræder 1. marts 2018, er, at skolen skal være distriktets foretrukne skole. Det mål er meget tæt på at være nået knap to år senere, skriver Fyens Stiftstidende i en artikel. Hvor der tidligere var et tocifret antal elever fra distriktet, der søgte andre skoler, er der for skoleåret 2020/21 kun fire elever, der kommer til at gå i skole uden for distriktet.

"Vi fik hurtigt personalet med på vores ideer, som har basis i et anerkendende børne- og menneskesyn. Ret hurtigt så vi forandringer. Forældrene begyndte at vælge os til. Vi fik pludselig opstillingsparate forældre til bestyrelsen", mindes Sara Velling.

Sara Velling

Hun følte, at hun havde fundet den skole, hvor hun kunne gøre en forskel for elever, der havde brug for en ekstra hjælpende hånd.

"Vi er jo midt ude i ingenting. Det er primært familier, som er i lavindkomstgruppen. Det er lige dem, jeg gerne vil arbejde med", siger hun.

Der bliver indrettet læringscenter på skolen og investeret i sprogarbejde i dagtilbuddene - alt sammen finansieret af Lars Løkkes præmiepulje.

"Vi satsede på det faglige løft af folkeskolen, som Løkke havde sat i søen. Det lykkedes os at hive pengene hjem. Jeg synes, at præmiepuljen havde for meget fokus på præstationen i stedet for den langvarige læring. Men vi måtte selv bestemme, hvad vi brugte pengene på, og selv om ministeriet undrede sig over sprogarbejdet i dagtilbud, gjorde vi det. Vi valgte ubetinget det, der er godt for børnene", siger Sara Velling.

Skolelederens arbejde bliver bemærket. Ikke bare af elever og forældre. Formand for Nordfyns Lærerforening Jens Frederik Lykke Horsens mener, at Sara Velling er en af de mest visionære skoleledere, kommunen nogensinde har haft.

Arbejdsgiveren, Nordfyns Kommune, lægger også mærke til, at den nye skoleleder skaber forandringer. Nordfyns Kommune ønsker at samle kommunens specialtilbud. Sara Velling bliver i efteråret 2018 tilbudt at blive konstitueret skoleleder på det nye samlende tilbud. De næste to år er hun skoleleder for både specialtilbuddet og landsbyordningen.

Pengene i skabet

Sara Velling er godt i gang med at vende udviklingen på skolen, da hun i januar 2019 tager en beslutning, som bliver fatal for hendes job som skoleleder. Et barn har brug for ekstra hjælp, og Sara Velling synes, hun løber mod en mur i forsøget på at hjælpe.

"Jeg kontakter kommunen. Jeg sender underretninger. Der sker ikke noget", fortæller Sara Velling.

Det er klart for hende, at barnet skal i aflastning. En dagplejer tilbyder at tage barnet nogle ekstra timer.

"Jeg prøver alt, men jeg kan ikke engang få et engangstillæg eller et løntillæg. Jeg tager 5.000 kroner i pengeskabet. Jeg lægger dem i en konvolut og går over med dem til dagplejeren", siger hun.

På et møde forinden orienterer hun den øvrige skoleledelse om, at hun vil give kontanter til dagplejeren.

"Jeg har sagt, at jeg gør det her. Der er ingen, der har sagt mig imod. Jeg lagde det heller ikke op til debat. Helt seriøst. Jeg vidste godt, det ikke var den smarteste måde at gøre det på, men jeg havde ikke drømt om, at det kunne være ulovligt. Det var skolens penge".

Pengeskabet har hun overtaget fra sin forgænger på skolen. I skabet er omkring 50.000 kroner i kontanter. Pengene kommer fra skoleboden, restbeløb fra gamle klassekasser, indtjening fra skolefester med mere.

Ret hurtigt efter Sara Vellings tiltrædelse på skolen bliver ledelsen på Særslev-Hårslev-Skolen enige om, at pengene skal i banken.

"Der var poser med mønter, små pengekasser og sedler. Ingen har overblik over, hvor mange penge der var. Men på et møde bliver vi enige om, at de skal i banken. Men de vil ikke tage så mange penge. Så sekretæren går til banken måske 15-20 gange med mindre beløb", siger Sara Velling.

I alt bliver der i små portioner indsat 30.700 kroner på skolens konto i løbet af foråret 2020. Økonomiafdelingen i Nordfyns Kommune er bekendt med kontoen, men reagerer ikke på den.

Ledelsen beslutter at opsætte et nøgleskab, så alle ikke kan komme i pengeskabet. Men løbende bliver der brugt penge til at give is til elever, til tilskud til en lejrtur og til juledekorationer. En medarbejder får ødelagt et par læderbukser til 5.000 kroner, som bliver erstattet.

De dyre støvler

Der er en ting mere, som Sara Velling tager penge til i pengeskabet: erstatning af to par støvler. Og ikke bare hvilke som helst støvler. Sara Velling har købt støvler af mærket Roccamore, fordi de er pæne, og man som skoleleder så kan klare en hel dag på skolens gange med en lille hæl på. Den første dag, hun har støvlerne på, går det galt.

"Der er et barn, der flipper fuldstændig ud. Jeg bliver nødt til at sætte mig og holde barnet fast, men barnet sparker. Det løser sig, da jeg siger til barnet, at jeg har ondt i mit ene knæ, og spørger, om vi ikke kan holde en pause. Så sidder vi der på en bænk. Stille og roligt. Men mine nye støvler er fuldstændig flænset op".

Sara Velling ærgrer sig. Det er støvler til næsten 2.700 kroner. Men hun siger det ikke højt, for på en måde føler hun, at det er lidt arrogant at have købt så dyre støvler. Hun køber i stedet et par nye. Et år efter tager hun dem af en dag på kontoret, med det resultat at skolehunden får fat i den ene støvle og bider den fuldstændig i stykker.

Denne gang bider hun skammen i sig og ringer til sin mentor, en mere erfaren skoleleder i kommunen.

"Han siger, at skolen skal betale. Så siger jeg til ledelsesteamet, at jeg vil tage pengene fra pengeskabet, og jeg tager dem, mens alle kigger på. Men jeg nævner det ikke for skolechefen. I dag tænker jeg, at jeg burde have meldt det til skolens forsikring. Jeg tror ikke, det var sket, hvis der på skolen havde været nogle med mere erfaring fra kommunen. Så var der en, som vidste, at skolen havde en forsikring. Men vi var nye alle sammen", siger Sara Velling.

"Der var ingen indsigelser fra den øvrige ledelse", står der om episoden i den rapport, som KL-konsulenter senere udarbejder om sagen.

Suspenderet fra job

Nordfyns Kommune ønsker at samle kommunens specialtilbud. Sara Velling bliver konstitueret leder på det samlede tilbud i efteråret 2018, samtidig med at hun er leder for landsbyordningen. Hun bliver opfordret til at søge lederstillingen for det samlede specialtilbud. Hun søger den og får den og tiltræder den nye stilling den 1. juni 2021. Omtrent samtidig vælger en ansat på Særslev-Hårslev-Skolen at klage til forvaltningen over Sara Vellings håndtering af kontanterne i pengeskabet.

Sara Velling skal give en redegørelse til forvaltningen. Hun føler forståelse fra forvaltningens side, da hun går fra den første samtale.

"Efter at jeg har afleveret redegørelsen, går jeg på arbejde i en uge. Men da jeg får at vide, at kommunen er gået til KL, melder jeg mig syg. Det er jeg glad for", siger Sara Velling.

Nordfyns Kommune har valgt at hente konsulenthjælp i KL. Da KL bliver involveret, bliver medarbejderne suspenderet, indtil sagen er undersøgt. "Da KL bliver involveret, bliver de andre ledere hentet på arbejdet og ført ud fra skolen. Med mig kan skolechefen nøjes med at ringe og sige, at jeg er suspenderet".

Tre ledende medarbejdere og en sekretær bliver i oktober fritaget med øjeblikkelig virkning.

"Vi har fritaget de pågældende personer fra tjeneste på skoleområdet, fordi vi har fået nogle oplysninger omkring forvaltningen af de arbejdsopgaver, de har haft. Det er oplysninger, der gør, at vi bliver nødt til at undersøge dem nærmere", lyder det fra direktør for Børn og Unge i Nordfyns Kommune Karsten Poulsen i en artikel i Fyens Stiftstidende 14. oktober.

Ingen må få at vide, hvad de fire er anklaget for. TV 2/Fyn står foran skolen og interviewer forældre. Forældrene er urolige, fordi de ikke ved, hvad der sker. Til TV 2/Fyn forsøger Karsten Poulsen at berolige: "Vi har fritaget fire medarbejdere på skoleområdet i Nordfyns Kommune. Der er i den forbindelse ingen børn, der har lidt overlast", siger han. Ingen kommer tættere på, hvad der er sket. Der går to måneder, før KL er klar med en rapport, hvor man har interviewet alle involverede og gennemgået de dokumenter, der er i sagen.

"Det er forfærdelige måneder. Jeg ved ikke hvorfor, men jeg skal hele tiden overbevise mig selv om, at jeg ikke har gjort noget. Jeg må overbevise mig selv om, at jeg ikke har været på Mallorca for skolens penge. Jeg har måske gjort noget ulovligt, men ikke for egen vinding", siger Sara Velling.

Hun sætter en post-it op i sit køkken. Der står: "Jeg har hele tiden fulgt mine værdier".

"Jeg skammer mig. Det brager løs i medierne. Mellem linjerne står der, at jeg har gjort noget helt vildt. Jeg begynder at lide af noget, der minder om social angst. Det er min store søn på 22 år, der henter lillebror. Det er ham, der bliver sendt ud at købe ind. Jeg gør helt vildt meget rent. Jeg rydder op og sorterer. Jeg skal finde kvitteringerne for de der støvler, som jeg heldigvis ikke har smidt ud".

Politianmeldelsen

Sara Velling får hjælp af Skolelederforeningen. Fordi hun er tjenestemandsansat, bliver der indledt en disciplinærsag. Hun har en konsulent fra Skolelederforeningen med, da hun skal til samtale med skolechefen.

"Inden vi går ind, siger han: Jeg tror sgu ikke, de melder dig. Nu går vi ind, så bliver du fyret, og så er det overstået", husker Sara Velling. Men sådan går det ikke. Kommunen vælger at politianmelde skolelederen.

"Selve politianmeldelsen gjorde, at jeg ikke kunne trække vejret", fortæller Sara Velling. "Min far ringer og siger: 'Du er den første i familien, der er blevet meldt til politiet'. Det er for sjov, men jeg kan ikke grine af det".

Der går tid, før kommunen finder en dommer til den disciplinærsag, som hænger over Sara Velling. Den dag, hun får at vide, at dommeren er fundet, siger hun op.

"Jeg ville ikke gennem en disciplinærsag. Men opsigelsen betyder, at jeg skal sælge min lejlighed, for jeg har ikke råd til at blive boende. Jeg kan ikke få et job, når jeg måske står foran en dom for underslæb".

Skolelederforeningens advokat Torben Koch, som hjælper Sara Velling, rykker flere gange politiet for at få afklaret sagen, og hver gang får Sara Velling også en mail.

"Mit nervesystem er helt i uorden. Jeg er maksimalt presset og kan intet andet end rydde op, gøre rent og stryge skjorter", siger hun.

6. maj i år kommer der endelig en afgørelse fra politiet, og først den dag finder Sara Velling ud af, præcis hvad hun er anklaget for. I brevet står, at Fyns Politi har besluttet at standse efterforskningen, fordi "der ikke er rimelig formodning om, at der er begået noget strafbart". Anklagen lyder på udbetaling af 5.000 kroner til dagplejeren og på 5.400 kroner for erstatning af de to par støvler. Sara Velling er i sin lejlighed i Odense, da hun åbner beskeden i e-Boks.

"Jeg får ringet til min mand og til mine forældre. Han kommer over og drikker champagne, og alt er, præcis som jeg kun kunne drømme om", siger Sara Velling.

Parret tager på en planlagt weekendtur til London, men her hamrer følelsernes rutsjebane igen med fuld fart mod bunden.

"Jeg får besked om, at direktionen overvejer, om den skal sende sagen til fornyet sagsbehandling hos statsadvokaten. Jeg bliver så ked af det og så træt. Det forløb, som har varet fra december til maj, har været så hæsligt. Jeg har ingen kontrol overhovedet. Det er sindssygt ubehageligt".

På vej mod et nyt liv

Første juli sidste år flytter Sara Velling over til sin mand i København. Han har penge nok til at forsørge dem begge. Med sig har hun sin yngste søn på 11, som er begyndt på en ny skole. Nordfyns Kommune har umiddelbart valgt ikke at gå videre med sagen.

"Jeg heler. Prøver at få tingene til at falde på plads", siger Sara Velling.

Hun er langsomt i gang med at tage en pædagogisk diplomuddannelse i psykologi. Hun ved godt, at hun ikke kan gå resten af livet og stryge sin mands skjorter og følge sin søn i skole, men hun ved heller ikke, om hun skal være skoleleder igen.

"Jeg har begået mange fejl, men jeg har vitterligt fulgt mine værdier, og det er gud ske tak og lov ikke kriminelt at hjælpe børn. Jeg har handlet imod regler, men det er ikke kriminelt".

Hun priser sig lykkelig over den støtte, hun har fået gennem forløbet. Hun er glad for, at forældre og elever ikke talte mod hende, da TV 2 holdt mikrofonen frem. Og hun sætter pris på dem, hun slet ikke kender, der offentligt er stået frem og har bakket hende op.

"Det har gjort et indtryk, når fremmede mennesker skriver læserbreve om, at det var ærgerligt, at jeg stoppede. Så har jeg nået noget af det, jeg ville".

# data[].attributes.attachment_link.title
Nu står leder frem: 'Gud ske tak og lov er det ikke kriminelt at hjælpe børn'

# data[].attributes.attachment_link.description
12. oktober sidste år blev skoleleder Sara Velling og tre andre ledende medarbejdere ved Særslev-Hårslev-Skolen øjeblikkeligt fritaget for tjeneste. Kun få personer i Nordfyns Kommune kendte til årsagen. Her fortæller Sara Velling for første gang, hvordan det i månedsvis var at være mistænkt i en hemmeligholdt sag.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny analyse: ‘Dygtige’ lærere løfter elever markant mere end ‘gennemsnitlige’ lærere

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny rapport fra de økonomiske vismænd viser, at det gør en stor forskel for elevernes fremtid, om de har en god eller en gennemsnitlig lærer i grundskolen. Skoleelever får højere karakterer, hvis deres lærer har en læreruddannelse, et højt snit og erfaring, lyder en af konklusionerne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I august stod mere end 1.000 psykologer bag et åbent brev til Folketinget om, at børn og unge for ofte ender i psykisk mistrivsel på grund af rammerne på skoler og dagtilbud.

Knap halvdelen af psykologerne er tilknyttet Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, der er et tværfagligt samarbejde mellem skoler, kommuner og eksperter.

Budskabet fra psykologerne bakkes nu op af 2.320 lærere og pædagoger i et fællesindlæg i Politiken.

"Vi, pædagoger og lærere fra hele landet, bakker fuldt op om PPR-psykologernes opråb. I vores dagligdag ser vi nemlig alt for mange børn og unge, der ikke trives. Vi ser, at mange af dem rammes af stress. Vi ser, at mange kæmper en sej kamp mod et usundt præstationspres. Vi ser bekymrende skolefravær. Vi ser mange, der bokser med tristhed og ængstelse".

"Vi ser ... ja, fortsæt selv, for der er desværre ikke noget nyt i dette. Trivselskrisen har været under opsejling i årevis", lyder det blandt andet i indlægget.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tusindvis af lærere og pædagoger tilslutter sig PPR-psykologers opråb

# data[].attributes.attachment_link.description
I august stod mere end 1.000 psykologer bag et åbent brev til Folketinget om, at børn og unge for ofte ender i psykisk mistrivsel på grund af rammerne på skoler og dagtilbud. Knap halvdelen af psykologerne er tilknyttet Pædagogisk Psykologisk Rådgivning, der er et tværfagligt samarbejde mellem skoler, kommuner og eksperter.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I to år har ni skoler tyvstartet med at lære eleverne fransk. De har sunget franske sange, leget, danset og på mange andre måder givet eleverne i 3. og 4. klasse en fornemmelse af, hvad det franske sprog er for en størrelse.

Skolerne har været med i projektet Tidlig Sprogstart, der har været finansieret af det Nationale Center for Fremmedsprog, Københavns Professionshøjskole og Det Franske Institut i København.

Projektet har blandt andet haft til formål at undersøge, om det kan have betydning for elevernes motivation for at lære fremmedsprog, hvis man starter med sprogundervisningen tidligere. Og det virker faktisk til, at eleverne har et større mod på at lære fransk i 3. og 4. klasse.

I hvert fald hvis man spørger Dorte Søndermark, der er fransklærer på Vestre Skole i Svendborg.

"Eleverne er modigere og mere umiddelbare, når de begynder på fransk tidligere. De synes, det er virkelig sjovt at lære et nyt sprog og flere af dem hilser på mig på fransk, når vi mødes på gangen", fortæller Dorte Søndermark.

På Vestre Skole har elever, forældre, ledere og lærere været så glade for projektet, at skolebestyrelsen har besluttet at forsætte med tidlig sprogstart.

Derfor får eleverne i 4. klasse en lektion om ugen, hvor de enten har tysk eller fransk. Halvdelen af skoleåret bliver de introduceret til fransk, mens de den anden halvdel af året får en smagsprøve på tysk

Dorte Søndermark oplever, at eleverne i 5. klasse normalt er mere bange for at lave fejl, når de skal starte på et helt nyt sprog. Men dette skoleår har det været anderledes. De elever, som hun skal undervise i 5. klasse, har nemlig alle været en del af projekt de seneste to år, og har derfor allerede fået bekendtskab med det franske sprog.

"De er bare startet på et helt andet niveau. De har en rigtig god basisforståelse for sproget, og så er de ikke lige så generte, som de plejer at være", siger hun begejstret.

Fransklærerne har lært nyt - og delt viden med hinanden

Da Tidlig Sprogstart gik i gang i 2020, var det ret nyt at undervise i fransk så tidligt i folkeskolen.

Derfor har projektet været bygget op omkring aktionslæring. Det betyder, at lærerne i løbet af forløbet har fået ny viden, afprøvet det i praksis og derefter evalueret sammen, hvad der virkede, og hvad der ikke gjorde.

Dorte Søndermark er den eneste fransklærer på Vestre Skole. Derfor har det været en kæmpe gevinst at få ny viden og lære så mange andre fransklærere at kende, fortæller hun.

Hun håber meget på, at netværket af fransklærere kan forsætte med at mødes, selvom projektet er overstået.

"Det har været en kæmpe styrke, at videndele med fransklærere fra hele landet, da hver skole bidrager med sin kultur. Hver gang vi har mødtes, er jeg kommet hjem med bunker af notater og inspiration til min undervisning - enten fordi vi i fællesskab har udviklet videre på allerede eksisterende materialer, eller fordi en lærer selv har fundet på et forløb til sin klasse som vedkommende har delt med os andre".

"Fransk må ikke blive båret af ildsjæle"

En anden grund til at have et projekt, der forsøger sig med tidlig sprogstart i fransk, handler om at indsamle viden og argumenter for at styrke sprogundervisningen i folkeskolen.

Det fortæller projektleder på Tidlig Sprogstart Annette Søndergaard Gregersen, der til daglig er docent på Københavns Professionshøjskole.

"Franskfaget må ikke kun blive båret af ildsjælene ude på skolerne. Derfor skal vi have skoleledelserne og politikerne til at bakke franskfaget op", siger hun.

"Og så kan projektet forhåbentlig være med til at få flere elever til at dyrke deres begejstring for fransk videre i uddannelsessystemet. Det er en udfordring lige nu, blandt andet fordi de færreste elever ved, hvad de kan bruge fransk til, når de skal vælge fremmedsprog", siger Annette Søndergaard Gregersen.

Fransk er forsat et lille fag i folkeskolen. I skoleåret 2021/2022 havde 240 folkeskoler fransk på skoleskemaet, og de lærerstuderende kan kun læse til fransklærer på Københavns Professionshøjskole og Via University College i Aarhus.

I den nye aftale om læreruddannelsen er der blevet lagt op til, at det skal være nemmere at læse til tysk- og fransklærer i hele landet. Hvordan det skal ske, er dog ikke specificeret.

Eleverne lærer både tysk og fransk i 3. klasse

Næstformand for Sproglærerforeningen Leon Aktor er helt enig med Annette Gregersen i, at projekter som Tidlig Sprogstart kan være med til at løfte fremmedsprogene i folkeskolen.

"I Sproglærerforeningen ønsker vi mest muligt sprog til flest mulige elever - og ideelt set skal alle elever have noget at vælge imellem, når de skal vælge deres andet fremmedsprog", siger han.

I løbet af projektet har flere af skolerne besluttet også at inddrage tysk, så eleverne i 3. og 4. klasse har fået undervisning i begge fremmedsprog. Og ud af de ni skoler, der har deltaget i projektet, har syv valgt at forsætte med at tilbyde eleverne tidlig sprogundervisning fra enten 3. eller 4. klasse.

"Da vi planlagde projektet, manglede vi simpelthen fantasi til også at inddrage tysk. Den del af æren tilfalder alene skolerne og deres engagement", siger han.

"Jeg er også rigtig glad for at se, at projektet bliver til hverdag nu. Det er ikke, fordi jeg er naiv og tror, at nu kommer der tysk- og franskundervisning i alle 3. klasser lige om lidt. Men forhåbentlig kan tidlig sprogstart også begynde at dukke op på andre skoler. Vi har i hvert fald samlet alle vejledninger og materialer til det, hvis der er lærere, der gerne vil have inspiration".

Skoleleder: Lærerne skal brænde for projektet

En af de skoler, der har deltaget i forsøget, er Uglegårdsskolen. Skolen ligger i Solrød Strand og er Danmarks største skole, der er samlet på en matrikel. På skolen er der 1.200 elever og 150 ansatte.

Det betyder også, at Uglegårdsskolen har noget så usædvanligt som flere fransklærere. I alt er der fem lærere på skolen, der underviser i fransk.

Skoleleder Jonas Rasmussen fortæller, at det var en af fransklærerne, der kom stormende ind på hans kontor en dag og begejstret fortalte om et nyt projekt om at begynde franskundervisningen i 3. klasse.

Den ide kunne han sagtens være med på, siger han.

"Langt størstedelen af alle udviklingsprojekter går til naturfagene. Derfor synes jeg, at man som skoleleder skal hægte sig fast, når der endelig kommer projekter til de mindre fag".

Derudover mener Jonas Rasmussen også, at det er vigtigt at bakke sine medarbejdere op, når de kommer med projekter og ideer, de gerne vil prøve af.

"Når man skal starte sådan et projekt, er det altid vigtigt, at medarbejderne brænder for det. Derudover er jeg som skoleleder afhængig af, at lærerne kommer med input til mig. Ellers skal jeg vide noget om alting, og det kan jeg ikke", siger han.

På Skovvangskolen i Aarhus har projektet også været en succes, fortæller viceskoleleder Frank Hansen. Her har tysk- og fransklærerne arbejdet sammen om at give eleverne en smagsprøve på sprogene.

"Alle elever har fået 15 lektioners tysk og 15 lektioners fransk. Lektionerne er blevet lagt ind som små 'happenings' mellem den almindelige undervisning. På den måde håber vi at skærpe elevernes sproglige nysgerrighed og kvalificere valget mellem tysk og fransk", fortæller han.

"Projektet er blevet taget enormt godt imod. Vi fik ret hurtigt gjort det til et fælles projekt mellem tysk- og fransklærerne og eleverne har også været virkelig glade. I den korte periode vi har kørt projektet, har tilbagemeldingen fra lærerne også været, at eleverne starter på et helt andet niveau, når de så starter på enten tysk eller fransk".

# data[].attributes.attachment_link.title
"Eleverne er modigere, når de taler fransk i 3. klasse"

# data[].attributes.attachment_link.description
Ni skoler har været med i et forsøg, hvor eleverne allerede i 3. og 4. klasse får en smagsprøve på fransk. Forsøget har været så stor en succes, at syv har valgt at forsætte - og flere steder er også tyvstartet på undervisningen i tysk.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lærerformand: Inklusionsbesvær er årsag til lærerflugt

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange lærere er uden læreruddannelse. Et problem, mener lærerforening, der ønsker at se på inklusionsopgaven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange børn, der lider af skolevægring, får ikke den sygeundervisning i hjemmet, som de har krav på. Sådan lyder meldingen fra Forældrerådgivningen, der er en rådgivningslinje for forældre til skolebørn.

Fra januar til september fik organisationen 230 opkald om manglende sygeundervisning og ufrivilligt skolefravær, og det er dobbelt så mange som sidste år, oplyser rådgivningens leder Rikke Alice Bille.

"Når forældre ringer til os vedrørende børn, der har fravær, der kalder på sygeundervisning, er langt de fleste børn med psykisk mistrivsel. Kendetegnet for sagerne er, at de er komplekse, og at der sjældent er et kvikfix eller en indsats fra familieafdelingen, der får barnet i trivsel og i skole igen", fortæller hun.

Hos Landsforeningen Autisme bekræfter en ny undersøgelse, at stadigt flere børn har skolevægring, men at skolerne ikke sørger for et undervisningstilbud til børnene.

"Det er helt tydeligt, at der er en voldsom stigning. Forældrene fortæller, at det er utrolig svært at få den sygeundervisning, som børnene egentlig har krav på", siger afgående formand Kathe Bjerggaard Johansen om undersøgelsen.

Undersøgelsen bygger på svar fra 900 forældre med børn på autismespektret, og den viser, at knap halvdelen af børnene lider af skolevægring. 17 procent af dem har været væk fra skolen i mere end et år, mens 31 procent har været fraværende i over en måned.

Men den lovpligtige undervisning i hjemmet af de syge børn udebliver. Kun en tredjedel af forældrene i undersøgelsen kan svare ja til, at "der på deres barns skole er iværksat særlige indsatser til at imødegå ufrivilligt skolefravær". 28 procent svarer "nej", og 20 procent af forældrene svarer, at de ikke er bekendt med, at der eksisterer særlige indsatser for skolevægring.

"Forældrene siger til os, at skolerne kan være meget kreative for at undgå at stille sygeundervisning til rådighed, fordi det er ret indgribende i skolernes økonomi. Vi har hørt eksempler på, at skoleledere ikke vurderer autisme som en sygdom, men det er det jo", siger Kathe Bjerggaard Johansen.

Ret til sygeundervisning efter tre uger

Har et barn været fraværende fra skolen i mere end femten undervisningsdage i træk, skal skoleledelsen "rette henvendelse til forældrene om sygeundervisning". Sådan står der i et såkaldt hyrdebrev fra Børne- og Undervisningsministeriet, som alle landets kommuner og grundskoler modtog i 2019.

Ifølge samme skrivelse skal elever, der er fraværende på grund af sygdom eller psykisk mistrivsel og skoleværing, tilbydes 8-10 timers undervisning i hjemmet hver uge.

Uvidenhed kan være én del af forklaringen på, at forældre oplever, at deres børn ikke får tilbudt sygeundervisning.

Det mener Lone Stisen, der står i spidsen for afdelingen for sygeundervisning i Københavns Kommune, og hvis opgave det blandt andet er at udbrede kendskabet til reglerne for sygeundervisning.

"På landsplan er der stadig skoleledere og lærere, som ikke ved, at det her skal de faktisk foranstalte", fortæller hun.

I København er opgaven med sygeundervisning samlet centralt i kommunen. Sådan har det været i årtier, men de seneste syv år er antallet af elever, der modtager sygeundervisning i hjemmet, "eksploderet", fortæller Lone Stisen.

Da hun overtog, havde enheden for sygeundervisning 12 lærere fordelt på somatiske- og psykiatriske hospitaler og 1,2 lærer ansat til sygeundervisning i hjemmet.

I dag har kommunen 16 hjemmesygeundervisere plus de 12 på hospitalerne for at kunne dække antallet af elever, der ikke kan undervises i skolen.

Undersøgelsen fra autismeforeningen bekræfter det billede. På seks år er andelen af elever med ufrivilligt skolefravær steget fra 28 procent i 2016 til 48 procent i år.

"Skolerne er på herrens mark"

Hos skolelederne genkender man tallene. Når der år for år kommer stadigt flere elever med alvorlig skolevægring sætter det skolerne i en svær situation, fortæller formand for Skolelederforeningen Claus Hjortdal.

"At få elever, der ikke er i stand til at modtage undervisning i skolen til at vende tilbage til skolen, det er for stor og svær en opgave for skolerne at løfte. Det kalder jo på en familieindsats. Det kan man ikke forvente, at en almindelig lærer kan klare", siger formanden, der mener, at "skolerne er på Herrens mark".

"Det er så nyt, at så mange er i mistrivsel. Skolerne har ikke erfaringerne, og vi er som skoleledere bange for at skabe mere mistrivsel", siger Claus Hjortdal.

Han mener ikke, at skolerne har andre muligheder end at bede familieafdelingerne om hjælp og at lave flere underretninger.

I København tager kommunen sig både af undervisningsopgaven og af de økonomiske omkostninger, der er forbundet med sygeundervisning. Men sådan er det langt fra i alle kommuner.

Det viser en større undersøgelse, som Rambøll foretog for undervisningsministeriet i 2018. Her konkluderede de, at sygeundervisning er en stor økonomisk byrde for skolerne, som ofte må tage lærerkræfter væk fra de resterende elever.

Det billede genkender Claus Hjortdal, og han understreger, at skolen skal befries for den byrde:

"Opgaven med at få barnet tilbage i skolen er nødt til at ligge et andet sted end hos skolen selv, og vi er nødt til at være skarpe på det, for vi har simpelthen ikke pengene og ressourcer til det. Opgaven bør efter min mening ligge hos familieafdelingerne i kommunen".

Claus Hjortdal mener, at skolelederne er fanget mellem lovgivning og virkelighed, og emnet er til debat i partnerskabet Sammen om skolen, fortæller han.

"Vi kan blive nødt til at kigge på lovgivningen, for skolerne er ikke klædt på til den opgave, som de er pålagt. Og så diskuterer vi også i Sammen om skolen, hvordan vi kan aktivere specialskolerne, og om vi kan lærer noget af dem".

# data[].attributes.attachment_link.title
Nye tal: Syge børn får ikke lovpligtig sygeundervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange børn, der lider af skolevægring, får ikke den sygeundervisning i hjemmet, som de har krav på. Sådan lyder meldingen fra Forældrerådgivningen, der er en rådgivningslinje for forældre til skolebørn. Fra januar til september fik organisationen 230 opkald om manglende sygeundervisning og ufrivilligt skolefravær, og det er dobbelt så mange som sidste år, oplyser rådgivningens leder Rikke Alice Bille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hanne Krarup Johansen var så rasende, da hendes elever i 2. klasse på Mølleskolen i Ry i sidste uge havde afsluttet overgangstesten i læsning, at hun satte sig til tasterne og skrev et harmdirrende indlæg til Ordblindenetværket. Et netværk, hun er medlem af, fordi hun også er læsevejleder på skolen i Skanderborg Kommune.

Hanne Krarup Johansen har fire elever i sin 2. klasse, som er i risiko for ordblindevanskeligheder. Hun træner blandt andet lydret læsning, tapping, gentaget læsning og forforståelse med dem, og det går stille og roligt fremad. Men i overgangstesten løb eleverne ind i en mur.

Det er der flere årsager til.

"I begynderlæsning læser eleverne tekster, som passer til dem. Det vil sige, at de er vant til at læse tekster i punkt 14, men i læsetesten er teksterne mikroskopiske, og når eleverne forstørrer dem, forsvinder 'gå videre-knappen' ud af billedet. Der er masser af plads på skærmbilledet, så det må handle om, at udviklerne ikke har tænkt sig om", siger Hanne Krarup Johansen til folkeskolen.dk/specialpædagogik.

Testen bør begynde med de letteste opgaver

Hanne Krarup Johansens elever klarede uden videre testens første del om afkodning, hvor man med to lodrette streger skal ændre tekster a la mislysføl og sæbetonegang til tre ord.

"Det går, fordi eleverne kan disse opgaver, og fordi de kun skal sidde med dem i fire minutter", fortæller hun.

Til gengæld kalder hun anden del om tekst- og sprogforståelse for håbløs.

"I de letteste opgaver skal eleverne sætte kryds under det ord, der passer til billedet. Problemet er bare, at de letteste opgaver ikke kommer først".

I stedet begynder eleverne med opgaver, som består af adskillige sætninger. For eksempel skal de vise, at de forstår det læste ved at vælge de rigtige ord i historier som denne:

Ole er bange om natten.

Derfor kan han ikke lege/nyse/sove/spise.

Han tror, der ligger et uhyre under sengen.

Han ligger helt stille i sin kurv/seng/stol/stue.

"Når man ved, at man tester klasser, hvor nogle elever endnu ikke har lært at læse, så begynder man med de letteste opgaver. En af mine elever i risiko for ordblindhed gik i stå på grund af den svære start, så hun fik ikke lavet de opgaver, hun faktisk kan. Hun gav op", fortæller Hanne Krarup Johannsen.

Hun hæfter sig også ved, at overgangstesten benytter sig af opgaver fra den nu kasserede nationale test. Den var beregnet til slutningen af 2. klasse, hvor overgangstesten skal tages i begyndelsen af skoleåret. I år ekstraordinært dog først i denne måned.

"Jeg ved ikke, om det gør en forskel, men jeg tror ikke, at man har tænkt over det. Min hovedanke er, at man ikke sætter de letteste opgaver foran", siger hun.

Eleverne møder for mange opgavetyper

Det er heller ikke hensigtsmæssigt, at testen opererer med fem opgavetyper, mener læsevejlederen fra Mølleskolen.

"Elever i 2. klasse er ikke vant til at sidde med så mange opgavetyper ad gangen, men her skal de hele tiden forholde sig til, hvad de skal, og når man ikke kan læse det første ord i en sætning som 'Hvorfor er løven sur?', ved man ikke, hvad man skal", siger Hanne Krarup Johansen.

Når hun selv tester sine elever, møder de to eller måske tre opgavetyper.

"Til daglig arbejder jeg særligt med de elever, som er i risiko for ordblindhed. Ingen af dem er kede af at gå i skole, men det bliver de, når de skal igennem en test, som ikke tager højde for deres vanskeligheder".

Hanne Krarup Johansen hæfter sig også ved, at anden del af den nationale overgangstest varer 26 minutter.

"De elever, som klarede testen, syntes, det var sjovt, men også at det var hårdt. 26 minutter er lang tid at koncentrere sig, når man går i 2. klasse. Når jeg tester eleverne, varer det mellem fem og 15 minutter, og alle kommer i gang, fordi testene er tilpasset 2. klasse. Derfor synes alle i klassen, at de har lavet en god prøve", siger hun

Stor hjælp hvis eleverne kan få læst op

Fra på mandag kan skolerne gå i gang med overgangstesten i matematik. Her må alle elever i 2. klasse få læst opgaverne op. De samme kan de i trivselstesten i indskolingen. Den løsning kan også bruges i læsetesten, foreslår Hanne Krarup Johansen.

"Det ville være det mindste, man kunne gøre. For eksempel hvis en stemme sagde: 'Her skal du sætte x i rigtigt eller forkert'. Det er selvfølgelig en læsetest, men oplæsning ville være en stor hjælp i forhold til at forstå opgaverne".

Hanne Krarup Johansen er ligeglad med, om Undervisningsministeriet synes, at hendes 2. klasse på Mølleskolen præsterer dårligt, men hun er ikke ligeglad med de opgaver, eleverne har fået.

"Jeg var rasende efter testen og signalerede til eleverne, at det var en møgtest", fortæller Hanne Krarup Johansen, som sagde noget i retning af, at eleverne kun havde taget testen, fordi de skulle.

"Vi havde på forhånd taget demotesten, og før vi gik i gang med testen, undlod jeg at sige til eleverne, at de skulle klikke videre, hvis de ikke kunne læse en opgave. Vi er opdraget til at gøre os umage, så det gjorde vi også med testen. Bagefter roste jeg eleverne for, at de havde gjort det så godt de kunne", siger hun.

Nu kender Undervisningsministeriet kritikken

Der er ofte reaktioner på indlæggene i Ordblindenetværket, som er for fagpersoner, der arbejder med læse- og skriveteknologi i undervisningen af ordblinde elever. Men opstødet fra Hanne Krarup Johansen har ikke kastet reaktioner af sig.

Det undrer hende ikke.

"Almindelige lærere er ikke med i netværket, mens jeg deltager, fordi jeg også er læsevejleder. Jeg havde brug for at komme af med min kritik, og jeg ved, at embedsmænd i Undervisningsministeriet læser med. Så ved de besked, når første runde af overgangstestene skal evalueres", siger Hanne Krarup Johansen.

Styrelsen for Undervisning og Kvalitet er ansvarlig for den redaktionelle del af Ordblindenetværket.

# data[].attributes.attachment_link.title
Læsevejleder rystet over national læsetest: Læsesvage elever kan ikke læse opgaverne

# data[].attributes.attachment_link.description
Det er ikke let at besvare en opgave, når man ikke kan læse, hvad den går ud på. Ikke desto mindre stiller overgangstesten i læsning i 2. klasse elever med risiko for ordblindhed i den situation, siger en lærer. En af hendes elever gav hurtigt op.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det springer i øjnene, hvordan Aakjærskolen har mistet mange etnisk danske elever, når skolelederen viser gamle skolefotos frem.

Da Lars Kirk begyndte som skoleleder var ni ud af ti børn på billederne etnisk danske. I dag er det syv ud af ti.

Aakjærskolen i Skive var modtager for syriske flygtninge, men mens der kom flere flygtningebørn, så mistede skolen i årene efter mange etnisk danske elever, og efter flygtningekrisen faldt antallet af elever fra omkring 400 til 300.

- Vi mangler de etnisk danske elever. For nogle år siden var der en forælder, der sagde til mig, at deres barn ikke skulle være en del af et socialt eksperiment, siger skoleleder Lars Kirk, der oplever, at de mange tosprogede elever, skræmmer nogle forældre væk fra folkeskolen.

- Jeg tror, mange har en fordom om, at mange tosprogede i en klasse er lig med dårlig læring.

Folkeskolen bærer større og større ansvar for integrationen

Aakjærskolen i Skive er langt fra den eneste folkeskole, der har oplevet at modtage flere flygtningebørn og tosprogede og derefter miste danske elever.

Zoomer man ud på landsplan, har folkeskolerne fået flere elever fra ikke-vestlige lande, siden flygtningestrømmen begyndte i Syrien, mens fri- og privatskolerne har fået færre.

Resultatet er, at hver niende elev i folkeskolen i dag har ikke-vestlig baggrund. Det drejer sig om én ud af fjorten elever på de private skoler, ifølge tal fra Danmarks Statistik.

- Det efterlader folkeskolen med nogle enormt store udfordringer. De skal løfte en elevgruppe, som alt andet lige er vanskeligere at løfte - ikke bare fagligt, men også socialt, siger Andreas Rasch-Christensen, der er skoleforsker hos VIA University College.

Problemet er ikke, at eleverne har forskellige etniciteter , ifølge Skolelederforeningens formand, Claus Hjortdal. Men det kræver ekstra tid og ressourcer, og derfor bliver det ulige, når skoler har så forskellige elevsammensætninger.

- Det er ikke fordi, privatskoler skal skældes ud. Det er forældrenes valg, jeg er bekymret for. At de ikke ønsker deres barn på en skole, hvor andre er forskellig fra én selv, siger Claus Hjortdal.

Han mener, at integrationen bør være en fællesopgave for landets skoler.

- Det er jo for pokker en samfundsmæssig opgave at sørge for de flygtninge, der kommer ind i landet. Det er ædelt og smukt, så det skal man da lære ens børn.

Naboskoler eller nabostrid

Går man blot 650 meter ned ad vejen fra Aakjærskolen, ligger Skives eneste friskole, Friskolen i Skive.

På friskolen er der altid fyldt op med de omkring 180 elever, de kan tage imod. Modsat Aakjærskolen, er der her på gangene kun tre elever at finde, hvor begge forældre har anden etnisk baggrund.

I grafikken herunder er tre eksempler, hvor de lokale folkeskoler mister etnisk danske elever og har dalende elevtal. Fri- og privatskoler, som ligger ganske tæt på folkeskolerne, har omvendt 94-100 procent etnisk danske elever.

Ifølge friskolens leder Bine Nørgaard er der ikke tale om et bevidst fravalg af ikke-vestlige elever.

- Der er ikke mange, der søger hos os, og en gang imellem kan vi også undre os over, at der ikke er flere, der synes, at friskolen kunne være spændende, siger Bine Nørgaard.

For at starte på friskolen kræver det, at forældrene skriver deres børn på venteliste i god tid. Og skolens bestyrelse har valgt at holde sig til den venteliste.

De to forældre, som DR talte med ude foran skolen, afviser , at etnicitet har haft afgørende betydning for deres valg af skole.

- Aakjærskolen er en meget stor skole og har en betonlegeplads, som jeg ikke er så meget til, siger Louise Hansen.

- Det har ikke noget at gøre med, om der er en overvægt af den ene eller den anden. Det har jeg ikke skænket ret meget tanke, hvis jeg skal være helt ærlig, siger Linda Henriksen.

I foreningen Danmarks Private Skoler erkender formand Karsten Suhr, at fordelingen af tosprogede elever er skæv.

Men selvom han mener, at skævheden skyldes forældrenes valg og ikke modvillighed fra skolernes side, går han ikke ind for regler for elevsammensætning:

- I vores grundlov, der er det forældrene, der har retten til at vælge, hvilken skole deres barn skal gå på.

Tosprogede elever i tysktimen

I 5.b på Aakjærskolen er der tysktime på dagens skoleskema. "Ein, zwei, drei, vier, fünf..." tæller eleverne pænt i kor. Fem er også tallet, man skal tælle til for finde ud af, hvor mange af klassens 16 elever, der er tosprogede.

Se her, hvad klassens tysklærer, Connie Lyng Sylvestersen, og klassekammeraterne Maalak Alsaleh og Marjus Toudal Jensen, synes om at have undervisning med mange etniciteter.

Eleverne håber, at der fremover stadig vil være danske klassekammerater.

- Dem der er startet, som ikke er fra Danmark, de kan få mange danske venner, og så kan de lære sproget bedre og snakke bedre dansk, siger Malaak Alsaleh.

Men faldet af etniske danske elever har imidlertid betydet fyringer og lukning af klasser.

- Over de seneste to år har vi sagt farvel til otte lærere, siger skoleleder Lars Kirk.

Fortsætter elevflugten er skolens fremtid usikker.

- Hvis vi taber endnu flere elever, så kan vi være nervøse for, om der bliver ved med at være en skole her.

# data[].attributes.attachment_link.title
Folkeskoler tog imod flygtningebørn, siden har de mistet etnisk danske elever

# data[].attributes.attachment_link.description
Det springer i øjnene, hvordan Aakjærskolen har mistet mange etnisk danske elever, når skolelederen viser gamle skolefotos frem. Da Lars Kirk begyndte som skoleleder var ni ud af ti børn på billederne etnisk danske. I dag er det syv ud af ti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tirsdag spiller Danmark sin første kamp ved det udskældte VM i Qatar, der (næsten) har formået at fjernet al fokus fra selve sporten.

Historier om korruption, udnyttelse af migrantarbejdere og alvorlige brud på menneskerettighederne har i stor stil præget optakten til VM-slutrunden, der officielt blev skudt i gang søndag.

Beretningerne har kastet et helt andet lys over en fodboldslutrunde, der ellers normalt er kendt for at samle befolkningen til regulær folkefest.

Tirsdag kl. 14 dansk tid træder det danske herrelandshold på banen til holdets første kamp mod Tunesien.

Så hvordan snakker man med eleverne om VM, når vi voksne ikke engang selv ved, hvad vi skal synes? Hvad mener eleverne selv om slutrunden - og kan man faktisk bruge VM konstruktivt?

Folkeskolen har talt med to lærere, der har brugt slutrunden i deres undervisning.

Flemming Jensen, dansk-, samfundsfags- og historielærer på Avedøre Skole i Hvidovre

Flemming Jensen har ikke lavet et egentligt forløb om VM til sine elever, men han har talt med dem om slutrunden i både dansk og historie.

"Det er et meget relevant emne for de fag, og også for samfundsfag", siger han.

"I historie er slaveri et kanonpunkt, så her er det oplagt at inddrage diskussionen om migrantarbejderes vilkår. I dansk kan man tale med eleverne om moral, etik, dilemmaer og dannelse".

Ifølge Flemming Jensen er der mange interessante indgange til stoffet. For eksempel hvem der har ansvaret for at reagere på de forfærdelige historier fra Qatar.

"Er det FIFA, er det den enkelte spiller, eller er det den enkelte seer? Det er en relevant dannelsesdiskussion", siger han.

"Jeg har lavet afstemninger med eleverne om deres holdninger, og det er interessant, at de ikke tænker så meget over det, som man måske kunne tro. Alle de elever, som er glade for fodbold, planlægger at se kampene. De få, der har en negativ holdning til VM i Qatar, interesserer sig ikke for fodbold. Så de skulle nok ikke have set det alligevel".

Eleverne har også spillet rollespil, hvor de havde til opgave at argumentere for og imodafholdelsen af VM i Qatar. Det kom der nogle fine diskussioner ud af, fortæller han.

"Det er en begivenhed, som interesserer mange, så der er en del motivation gemt i det. Samtidig kan man godt forstå, hvis elever i 7. klasse ikke kan overskue problemstillingen, og derfor har svært ved at have en holdning til spørgsmålet. For vi voksne kan jo ikke engang overskue det", siger han og fortæller, at slutrunden også bliver diskuteret intensivt blandt elevernes forældre.

"På Aula diskuterer forældrene ophedet, om det er ok, at SFO'en viser de danske kampe på storskærm".

Ifølge Flemming Jensen handler det ikke nødvendigvis om, at eleverne skal udvikle en holdning til slutrunden.

Det vigtige er at oplyse eleverne om, hvad der er på spil. For Flemming Jensen mener, at lærerne er forpligtet til at varetage demokratiet.

"Som offentligt ansatte er vi en del af landets underskrift på FN's menneskerettigheder. Så vi har oplysningspligt omkring det her. Det er i hvert fald min og mine kollegaers opfattelse. VM i Qatar må ikke gå upåtalt hen", siger han.

Da Folkeskolen taler med ham få dage inden slutrunden, er han end ikke selv afklaret, om han skal se slutrunden, selvom han går meget op i fodbold.

"Jeg ved ikke, hvad jeg selv vil gøre, selvom jeg elsker fodbold. Jeg har set al fodbold, der er blevet vist, siden jeg blev født. Jeg synes jo, at DBU (Dansk Boldspil-Union, red.) eller staten skulle gøre noget, men i virkeligheden ved jeg godt, at jeg burde lade være med at se kampene".

"Den tvivl har jeg været åben omkring overfor mine elever. Det kan man få nogle spændende diskussioner ud af".

Rikke Hjort Villum, fransklærer på Skovvangskolen i Aarhus

Fransklærer Rikke Hjort Villum har netop skrevet et blogindlæg med tips og inspiration til at bruge VM i undervisningen i fransundervisningen.

"Mange af eleverne har en masse viden om fransk fodbold og franske spillere. De er fans af spillere som Mbappe, Pogba, Benzema og de andre. Den naturlige interesse er kæmpestor, og det er helt oplagt at udnytte det i undervisningen. Lige med det emne er de større eksperter end jeg, og derfor får de også selvtillid til at sige mere, end de måske ellers ville have gjort", siger hun.

Rikke Hjort Villum vil bruge den populære sang "Ramenez La Coupe à la maison", der udkom efter Frankrig vandt den seneste VM-slutrunde i 2018, som intro til forløbet med VM.

Der skal øves ordforråd, og så skal eleverne på fransk "fais un presentation de..." (lave en præsentation af, red.) af de fodboldspillere, der nævnes i sangen.

Her skal der øves fødselsdag, fødested, klub, antal af kampe og position på spillebanen, skriver Rikke Hjort Villum i sit blogindlæg.

Rikke Hjort Villum fortæller, at hun er forberedt på at tale om VM's problematiske side med eleverne.

"Mange af eleverne har hørt om problematikkerne ved VM hjemmefra, og vi kommer nok til at have nogle snakke om nogle af de ubehagelige ting. Jeg har da selv tænkt over, om jeg selv skulle se kampene, og hvordan det er en god måde at bruge det i undervisningen".

"Men jeg ved, at mange af eleverne vil blive helt opslugt af fodbolden og kulturen omkring, fordi det er så aktuel og stor begivenhed. Og så er der plads til også at snakke om de svære ting".

"Jeg synes faktisk, at hele debatten om VM er virkelig spændende og giver både voksne og børn nogle gode refleksioner. Det bliver spændende, hvor langt vi kan komme på fransk".

# data[].attributes.attachment_link.title
Sådan bruger lærere VM i deres undervisning

# data[].attributes.attachment_link.description
Tirsdag spiller Danmark sin første kamp ved det udskældte VM i Qatar, der (næsten) har formået at fjernet al fokus fra selve sporten. Historier om korruption, udnyttelse af migrantarbejdere og alvorlige brud på menneskerettighederne har i stor stil præget optakten til VM-slutrunden, der officielt blev skudt i gang søndag.

# data[].attributes.body
Skjoldhøjskolen i Tilst ved Aarhus blev torsdag d. 24 november evakueret på grund af en "ubehagelig lugt", der har givet flere hovedpine. Både politi, brandvæsen og sundhedsberedskab rykkede ud til skolen.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Johanne Pontoppidan Tuxen og Mikkel Vuorela

# data[].attributes.attachment_link.title
Myndigheder kan ikke finde svar på mærkelig lugt på skole

# data[].attributes.attachment_link.description
430 personer blev evakueret på grund af ubehagelig lugt på skole, myndigheder kan ikke finde en forklaring.

# data[].attributes.attachment_link.title
Eksperter i debatindlæg: Skab et alternativt skoletilbud til børn, der er 'bagud på point'

# data[].attributes.attachment_link.description
Den danske lighedskultur og idealisering af enhedsskolen bygger på den grundtanke, at alle børn er født lige.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Skoleledelser og kommuner skrider hurtigere end tidligere til øjeblikkelig bortvisning eller andre ansættelsesretlige sanktioner, når lærere bliver anklaget for vold eller anden grænseoverskridende adfærd over for elever.

Det oplever Danmarks Lærerforening (DLF), som er bekymret over udviklingen.

Advokat i Lærerforeningen Camilla Bengtson ser flere og flere sager, hvor hun mener, at kommunerne slet ikke har undersøgt sagen grundigt nok og fulgt det såkaldte officialprincip, før de for eksempel skrider til bortvisning.

En skole kan bortvise en lærer, hvis læreren groft misligholder sit job. En bortvisning er den alvorligste reaktion, som en arbejdsgiver kan komme med. Bortvisning betyder, at der ikke er noget opsigelsesvarsel, læreren får derfor ikke løn, fra den dag bortvisningen sker.

"Vi ser arbejdsgivere, der går i panik, når de får klager over lærere. Så lægger de alene børnenes oplevelser til grund for, at anklagerne er sande. Det er tydeligt, at der er sket en udvikling, hvor kommunerne ikke formår at standse op og undersøge sagen", siger Camilla Bengtson.

Senest har hun på vegne af et medlem vundet en sag ved en faglig voldgift, hvor kommunen måtte betale løn og godtgørelse for usaglig bortvisning på 560.000 kroner til læreren (læs sagen side 16).

Dommeren mente ikke, at opmuntrende dunk i ryggen, hiv i hestehaler og en hånd på et hoved var grund nok til bortvisning af læreren. Og sagen er desværre ikke enestående, fortæller Camilla Bengtson.

"Det er vigtigt at beskytte eleverne mod grænseoverskridende handlinger, men arbejdsgiverne glemmer, at de har en oplysningsforpligtelse. Det har de særligt i så indgribende sager som dem her", siger hun og peger på, at flere kommuner hverken hører kollegaer, lytter til den pågældende lærers forklaring eller ser på, hvordan anklagen er opstået, før de skrider til bortvisning.

I DLF oplever man, at skoleledelsernes iver efter at sikre, at børn ikke bliver krænket, går ud over lærernes retssikkerhed.

Kommuner og skoleledelser glemmer simpelthen, at der er krav om, at ledelsen har særlig pligt til at undersøge sagen, når der opstår beskyldninger. Ifølge oplysningsforpligtelsen skal ledelserne oplyse sagerne, herunder også lytte til lærernes forklaringer grundigt, før de træffer en afgørelse, forklarer hun.

"Det er vigtigt, at de sager bliver undersøgt til bunds, før man skrider til alvorlige sanktioner. Men der mangler procedurer på mange skoler. Man ved simpelthen ikke, hvad man skal gøre, og så kommer automatreaktionerne", siger Camilla Bengtson.

Skoleledere: Anklager undersøges

Skolelederforeningens næstformand, Dorte Andreas, mener dog ikke, at skolelederne forfalder til automatreaktioner, der truer lærernes retssikkerhed:

"Min første reaktion er, at en skoleleder ikke skrider til handling, før sagen er grundigt undersøgt. Som skoleledere kan vi ikke bare afskedige uden at have foretaget en foregående undersøgelse, og man vil også få kommunens HR-afdeling indover", siger hun, som dog godt forstår skoleledelser, der reagerer hurtigt:

"Kommer der alvorlige anklager, bliver man nødt til at agere. Man behøver ikke at afskedige læreren, men man må tage det seriøst og finde ud af, hvad det handler om, af hensyn til både eleven og læreren selv".

Hun peger dog på, at Skolelederforeningen oplever, at kommuner har fået større opmærksomhed på, at der skal handles hurtigt, når lærere bliver anklaget for vold eller grænseoverskridende adfærd.

"Vi ser en mindre tolerance. Vi har oplevet, at enkelte skoleledere er blevet afskediget for ikke at have handlet over for en lærer eller en pædagog - også selv om det kan handle om episoder, der ligger flere år tilbage - men der er tale om sager, hvor det har handlet om krænkende adfærd, og hvor medarbejderen er blevet dømt ved en retssag. Der har været en række sager på landsplan, som gør, at der er mindre tolerance i forhold til krænkelser. Men der bliver ikke besluttet en afskedigelse, uden at anklagen er grundigt undersøgt", siger Dorte Andreas.

Flere lærere bliver anklaget

Bortvisningssagerne er blot toppen af en tendens, hvor lærere kommer i klemme, når elever anklager dem for grænseoverskridende adfærd.

I 2020 begyndte DLF at registrere antallet af medlemshenvendelser, der drejer sig om lærere, der bliver anklaget for vold, trusler, ulovlig magtanvendelse, krænkende sprogbrug eller seksuelt grænseoverskridende adfærd over for elever.

Det første år registrerede DLF ti henvendelser til foreningens telefonrådgivning fra lærere, der var blevet anklaget for vold eller krænkende adfærd. Året efter steg tallet til 13. Indtil 30. juni i år er der allerede registreret 18 henvendelser.

Konsulent Lars Lidsmoes er en af dem, der tager imod henvendelser fra medlemmer i DLF's rådgivning, og han mener, at stigningen er kraftig.

"Hvis vi fremskriver det seneste tal, så det gælder hele 2022, så taler vi om noget, der ligner en firedobling af henvendelser. Det er meget", siger han.

Lars Lidsmoes fortæller, at det er meget skamfuldt for medlemmer, der bliver anklaget for grænseoverskridende adfærd.

"De, der ringer, har brug for at få hjælp til at håndtere den belastning, det er at blive beskyldt for noget, som man ikke mener at have gjort. De ønsker vejledning til, hvordan de fortsat skal undervise de elever, som er kommet med beskyldningerne, og hvordan dialogen med lederen skal tages".

# data[].attributes.attachment_link.description
Skoleledelser og kommuner skrider hurtigere end tidligere til øjeblikkelig bortvisning eller andre ansættelsesretlige sanktioner, når lærere bliver anklaget for vold eller anden grænseoverskridende adfærd over for elever. Det oplever Danmarks Lærerforening (DLF), som er bekymret over udviklingen.

# data[].attributes.body
https://www.folkeskolen.dk/afskedigelse-dlf-folkeskolen-nr-20-2022/advokat-skoler-bortviser-i-panik/4687246

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kommuner skal undersøge sager til bunds, før de skrider til bortvisning af lærere. Det er essensen af det forvaltningsretlige officialprincip.

Alligevel oplever advokat i Danmarks Lærerforening Camilla Bengtson, at kommuner bortviser lærere øjeblikkeligt, hvis elever anklager dem for vold eller grænseoverskridende adfærd.

Den udvikling bør stoppes, siger advokaten.

Hvad har ændret sig, når elever beskylder lærere for overgreb?

"Vi ser børn eller forældre, der kommer og klager over noget. Så går arbejdsgiveren i panik. Så lægger man alene børnenes oplevelser til grund for, at anklagerne er sande. Det er tydeligt, at der er sket en udvikling, hvor kommunerne ikke formår at standse op og undersøge sagen og samtidig tillægge lærerens forklaring værdi".

"Det er blevet nemmere at kommunikere på sociale medier og Aula, og det betyder, at børnene lettere kan opbygge en historie. Både elever og forældre kan hurtigt kommunikere sammen og støtte hinanden i, at en handling er grænseoverskridende. Men ingen hører lærerens version. Desværre er der ledelser, der ikke står imod og trækker vejret og undersøger til bunds, hvad der er op og ned i anklagerne, samt lytter til den ansatte".

Hvad skal man gøre for at ændre udviklingen?

"Det gælder om at få italesat udviklingen og få iværksat procedurer på skoler om, hvordan man håndterer forældre- og elevklager. Det er vigtigt, at de bliver undersøgt til bunds, før man skrider til alvorlige sanktioner".

"Men sådanne procedurer mangler på mange skoler. Man ved simpelthen ikke, hvad man skal gøre, og så kommer automatreaktionerne. Man begynder med at involvere kommunens personaleafdeling, og så kommer der jurister på, før man har sat sig ned med elever, forældre og lærer og talt episoden igennem".

Hvordan bør skolerne håndtere disse sager?

"Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke indkalder til et møde. Jeg ser meget få sager, hvor man faktisk har sat sig sammen, hvor forældre og elever kan sige, hvad de opfatter, og læreren kan forklare sig. Man skal tage børns oplevelser alvorligt, men hvis man forklarer situationen over for forældre og elever, så tror jeg, mange sager kunne blive løst ved det".

"Vi har lige været efter en kommune, der skriver, at den har nultolerance. Det er lige meget, om læreren benytter nødvendig magtanvendelse eller ej. Der er ikke en proportionalitetsvurdering. En sanktion skal stå mål med det, som er sket. Lærere har en tilsynsforpligtelse, der gør, at de skal reagere, hvis nogen er til fare for andre eller sig selv. Min oplevelse er, at det er de færreste lærere, der tager fat, hvis de ikke oplever, at der er en tvingende grund til at gøre det".

Hvad er de menneskelige konsekvenser?

"Vi har for nylig ført to sager i faglig voldgift og en sag i tjenstligt forhør, hvor ingen af dem bliver lærere igen. De tør ikke være lærere mere. Det at blive beskyldt for vold mod elever og måske endnu værre seksuelle krænkelser mod elever er noget af det værste, du som lærer kan blive beskyldt for. Bliver du bortvist, mister du fra den ene dag til den anden dit forsørgelsesgrundlag og hele din læreridentitet, og så skal du kæmpe mod et rygte som voldsmand".

"Vi forsøger at ende de her sager med et forlig, fordi det er meget nedbrydende at køre en sag i afskedigelsesnævnet til ende. Det tager ofte et til to år. De to sager, vi har ført i faglig voldgift, har vi vundet med tilkendelse af en stor godtgørelse til medlemmet. Der er ingen tvivl om med størrelserne på de tilkendte godtgørelser, at dommeren mener, at arbejdsgiveren har fejlet".

"Det har ofte også store konsekvenser blandt kollegaerne, der er tilbage på skolen. Mange tænker: Det kunne lige så godt være sket for mig. Derfor er mit råd til skoleledelser og kommuner, der oplever, at elever og forældre kommer med beskyldninger mod lærere: Lad være med at gå i panik, lyt til lærerne, og gå i dialog med lærer, forældre og elever".

# data[].attributes.attachment_link.description
Kommuner skal undersøge sager til bunds, før de skrider til bortvisning af lærere. Det er essensen af det forvaltningsretlige officialprincip. Alligevel oplever advokat i Danmarks Lærerforening Camilla Bengtson, at kommuner bortviser lærere øjeblikkeligt, hvis elever anklager dem for vold eller grænseoverskridende adfærd. Den udvikling bør stoppes, siger advokaten.

# data[].attributes.body
Universitets drøm om en bedre læreruddannelse

Uddannelse der tager afsæt i praksis

# data[].attributes.attachment_link.description
Kritik af kritikken af den nye læreruddannelse

# data[].attributes.body
Positivt at piger med anden etnisk herkomst klare sig bedre.

Negativt at der generelt er kønsmæssig forskel på, hvor godt man klare sig

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mens det er positivt, at minoritetspiger klarer sig bedre i skolen, vækker de overordnede tendenser i ny analyse ikke glæde hos forsker.
Målt på karaktergennemsnit i folkeskolernes 9. klasse ligger piger af ikke-vestlig oprindelse nu side om side med etnisk danske drenge.

Og det er ikke set før.

Det fremgår af en analyse lavet af tænketanken Kraka baseret på data fra Børne- og Undervisningsministeriet.

I 2013 fik drenge med dansk oprindelse i gennemsnit 0,44 karakterpoint højere karakterer end piger med ikke-vestlig baggrund. Nu opnår de to grupper i gennemsnit samme standpunktskarakter i 9. klasse.

Forsker: Det er ikke kun negativt

I 2022 ligger piger med ikke-vestlig baggrund på et standpunktskaraktergennemsnit på 6,7, mens drenge med dansk baggrund ligger en smule under.

Kurverne for de to grupper krydsede hinanden omkring årsskiftet. Siden 2020 har begge grupper oplevet et dyk, men i 2021 sås en stigning hos pigerne med ikke-vestlig baggrund, så de nu ligger omtrent på niveau med de danske drenge.

Andreas Rasch-Christensen er ph.d. og forsker i pædagogik og dannelse og forskningschef ved VIA University College.

Han starter med at slå fast, at der er positive takter i analysen.

- Det er positivt, at vi har en gruppe af etniske minoriteter, som klarer sig bedre. Det betyder, at vi selvfølgelig skal se på, hvad skolerne lykkes med, siger han.

Men der er en bagside, som man ikke kommer uden om.

- Der, hvor det bliver negativt, er, at vi har drengegrupper både blandt etniske minoriteter og etnisk danske drenge, som ikke klarer sig så godt målt på afgangsprøverne, siger Andreas Rasch-Christensen.

Derudover har piger med dansk oprindelse siden 2020 oplevet et fald i gennemsnitlig standpunktskarakter i 9. klasse fra omtrent 7,7 til 7,5. Drengene med ikke-vestlig baggrund har oplevet en svag stigning, men ligger stadig markant under de øvrige grupper med standpunktskarakteren på knap 6.

At piger i al almindelighed klarer sig bedre end drenge er ikke et særsyn, fortæller forskeren.

- Den helt overordnede forklaring, man oftest bruger, er, at skolen primært er indrettet til pigerne, siger Andreas Rasch-Christensen.

Piger, fortæller han, er som regel bedre til den "traditionelle" undervisningsform, der handler om at sidde stille, fordybe sig og forberede sig.

Men historisk set opnår elever med efterkommerbaggrund i gennemsnit lavere karakterer i grundskolen end elever med dansk oprindelse. Det gælder i særlig grad for efterkommere fra ikke-vestlige lande. Derfor er det bemærkelsesværdigt, at piger med ikke-vestlig baggrund nu har overhalet de danske drenge.

Coronaepidemien sætter sine spor

I Krakas analyse nævnes det, at tallene for de senere år skal ses med forsigtighed, for coronapandemien og de dertilhørende nedlukninger kastede både grus i maskineriet og folkeskolen ind i en ny virkelighed.

Nedlukningerne var skyld i, at prøverne blev omlagt fra 2020 til 2022. Eleverne fik i lange perioder hjemmeundervisning, og det kan have indflydelse på karaktererne i en vanskelig og uforudset situation.
Andreas Rasch-Christensen, er det ikke naturligt, hvis coronaepidemien har sat sine spor på elevernes karakterer?
- Jo, men eksempelvis tendensen for, at pigerne med anden etnisk baggrund har haft en opadgående tendens, og at gabet mellem piger og drenge er blevet mindre, er værd at være opmærksom på, siger han.

- Man kan ikke nødvendigvis sige, at alle ting nødvendigvis udvikler sig i den rigtige retning, fordi skolen er åben igen. Vi har stadig nogle af de samme udviklinger at slås med.

De problematiske tendenser bliver ifølge forskeren ikke mindre af, at folkeskolen står på tærsklen til en regulær krise. Der er mangel på lærere, og frygten samt forventningen er, at manglen bliver større.

En undersøgelse fra AE-rådet viser, at 4 ud af 10 af de nyuddannede lærere arbejder uden for folkeskolen efter fem år.

I 2022 oplevede læreruddannelsen et fald i optaget på 11 procent sammenlignet med 2019. Mange steder i landet har en stor koncentration af undervisere i folkeskolen ikke en læreruddannelse. Flere steder oplever en jævnt stigende vandring af lærere fra folkeskolerne mod de frie grundskoler. Og brugen af vikarer er stigende.

- Det er helt fundamentale ting, som er vigtige at adressere. De ting bliver vi nødt til at få fat på, før vi kan rykke på bestemte elevgrupper. Man kan ikke tilvejebringe en faglighed, hvis man ikke har lærere, der er uddannede i de fag, de underviser i, siger Andreas Rasch-Christensen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Piger med indvandrerbaggrund er nu på niveau med etnisk danske drenge i skolen

# data[].attributes.attachment_link.description
Mens det er positivt, at minoritetspiger klarer sig bedre i skolen, vækker de overordnede tendenser i ny analyse ikke glæde hos forsker. Målt på karaktergennemsnit i folkeskolernes 9. klasse ligger piger af ikke-vestlig oprindelse nu side om side med etnisk danske drenge. Og det er ikke set før.

# data[].attributes.body
Ny læreruddannelse mangler grundfaget: pædagogik

Læreruddannelsens egne fagfolk skal gå ind i debatten

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Debatindlægget er et svar på Alexander Von Oettingens indlæg " Hvilken pædagogik?" på folkeskolen.dk.

I indlægget "Hvilken Pædagogik?" kommenterer Alexander Von Oettingen, der er rektor på UC Syd, på podcasten Sophias afsnit "P ejling af dannelse". I afsnittet deltager professor Karen Borgnakke.

Dejligt at samtalen om pædagogikfaget i den ny læreruddannelse kommenteres og debatteres. Men debatten er jo kun interessant hvis forslaget, og dernæst den såkaldte aftaletekst og policy kontekst, fastholdes som omdrejningspunkt.

På den baggrund er jeg ikke helt tryg ved Oettingens sværmeriske og ironiske omgang med mine kritikpunkter, der pludselig bliver til hvad jeg drømmer om, forestiller mig, svarer på etc.

Jeg er ej heller tryg ved det nonchalante (eller blot alment filosofiske) spørgsmål som 'Hvad er pædagogik?'.

Det fungerer som stop-spørgsmål. Man går i indre eksil: Mener spørgeren vitterlig pædagogik i ental, eller mon begrebet, fænomenet, og hvis så... dets eksistens i verden, eller?

Og endelig er jeg ikke tryg ved at Oettingen konstruerer sin egen modstander. Jeg har ikke skrevet, sagt eller ment de standpunkter som jeg opsummeres for i Oettingens blog-indlæg.

Hvis debatten skal genfinde fodfæstet skal vi tættere på sagen selv, dvs. selve forslaget.

Oettingen beder os "huske, at den nye læreruddannelse først er ved at tage form og derfor kan det være svært at kritisere dens evt. indhold" og konkluderer på mine vegne at: "Borgnakkes kritik går derfor mere på selve intentionerne i forligsteksten". Men det er upræcist, næsten forkert.

Forslagsteksten og siden hen den politiske aftaletekst, går overraskende tæt på fx en bekendtgørelses-genre. Der gås konkret til værks med profileringer af både organisering, progression, basisdiscipliner, eksamensformer etc.

Med dette konkretiseringsniveau er man langt inde i formning og fyldning af den nye læreruddannelse. Og den proces ved Oettingen som rektor formentlig alt om.

I hvert fald, hvis man har arbejdet med akademiske uddannelser, fx studienævnsarbejde, så ser man fluks hvor langt ind i maskinrummet de involverede parter og resulterende tekster er gået.

Det er for længst andet og mere end blot et spørgsmål om intentionerne. Mine kritikpunkter går derfor tilsvarende konkret på hvad de involverede udvalg, partier og parter så faktisk har aftalt og fastsat - også omkring indplacering af Pædagogik og Didaktik.

Hæfter man sig ved de aftalte forslag, ordlyd, fagudtryk må man på fagene Pædagogik og Didaktiks vegne undre sig over et fravær af netop pædagogisk og didaktisk fagterminologi, samt undre sig over det kludetæppe som Lærerens Grundfaglighed (LG) er blevet.

Set i lyset de sidste tiårs fremhævelser af professionshøjskolernes forskningstilknytning undrer det også at referencer til forskningslitteraturen kaldet 'Klasserumsforskning' koblet til 'Fagdidaktisk forskning' og 'Professionsforskning/lærerprofessionsforskning' savnes.

Når man tænker på hvor meget disse kritisk-empiriske og praksisorienterede forskningsretninger har fyldt i de nordiske pædagogik- og uddannelsesforskningsmiljøer siden 1970'erne, er det både uforståeligt og uklogt, at relevansen for læreruddannelsen ikke er pointeret.

Alt i alt er Pædagogik og Didaktik som disciplin så stedmoderligt behandlet i forslags og aftaleteksten, at man tvivler på om pædagogik/didaktik-faglig sagkundskab har været involveret i formuleringerne. Og selv om de kommende måneders arbejde er en faglig konkretisering og indholdsbestemmelse, så forrykker det ikke ved at de foreliggende forslags- og aftaletekster i samspil med bekendtgørelser fungerer som de autoritative tekster, der skal overholdes. Derfor drejer det sig om at det næste fortolkningsled, professionshøjskolerne og faggrupperne, udnytter deres den relative autonomi til at generobre og profilere Pædagogik og Didaktik - fagdidaktik som et grundfag. Læreruddannelsens egne fagfolk og studerende skulle jo gerne være dem, der svarer på spørgsmålet om hvad pædagogik-faget er og hvilken rolle det skal spille i læreruddannelsesprocessen.

Jeg deltager gerne i den fortsatte debat med konkretiserende bidrag i forlængelse af aktuelle projekter om pædagogisk fagkritik og professionsdannelse. Men lige nu er de vigtigste debattører, og de, der skal svare på de vitale spørgsmål om pædagogik-fagets placering, læreruddannelsens egne fagfolk. Svarene kan indgå i den kritiske debat, men det vigtige er at de kan blive præget af pædagogikfaglig autoritet som perspektivrige bud fra maskinrummet. Vi savner synligheden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Debat: Vi savner pædagogikfaglig synlighed, autoritet og perspektivrige bud fra maskinrummet

# data[].attributes.attachment_link.description
Debatindlægget er et svar på Alexander Von Oettingens indlæg " Hvilken pædagogik?" på folkeskolen.dk. I indlægget "Hvilken Pædagogik?" kommenterer Alexander Von Oettingen, der er rektor på UC Syd, på podcasten Sophias afsnit "P ejling af dannelse". I afsnittet deltager professor Karen Borgnakke. Dejligt at samtalen om pædagogikfaget i den ny læreruddannelse kommenteres og debatteres.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Karakterkløften mellem drenge og piger i 9. klasse er blevet større. Flere drenge kender følelsen af at være hægtet af undervisningen.
Kristian Skriver har brugt mange timer i løbet af sin folkeskoletid på at kigge ud ad vinduet eller spille på sin computer.

Han har haft svært ved at koncentrere sig i undervisningen og følte ofte, at han var hægtet af, allerede inden den var gået i gang.

Det afspejlede sig også i hans standpunktskarakterer, og det stod så slemt til, at han i 8. klasse blev erklæret uegnet til at begynde på en gymnasial uddannelse.

- Det var små ting, der gjorde, at jeg var helt distraheret og ikke kunne følge med, fortæller den i dag 20-årige Kristian Skriver fra Rørby til TV 2.

- Hvis man ikke forstod undervisningen fra start, så kørte bussen bare videre, og man kom ikke med. Sidst på året var man et helt år bagud, siger han.

Og han er langt fra den eneste dreng, der har haft det svært i skolen og fået dårlige karakterer.

Karakterkløft mellem drenge og piger

En ny undersøgelse fra tænketanken Kraka viser, at der er en stigende karakterkløft mellem drenge og piger i 9. klasse.

I årevis har der været en kløft mellem drenge og pigers standpunktskarakterer i 9. klasse, og børn med ikkevestlig baggrund har desuden haltet bag børn med dansk oprindelse.

Men forskellen mellem drenge og piger i afgangsklasserne i folkeskolen er nu så stor, at også piger med anden etnisk baggrund end dansk har overhalet drengene med dansk oprindelse.

Kristian Skriver kan selv genkende, at der var stor forskel på, hvordan pigerne og drengene klarede sig i hans folkeskoleklasse.

For eksempel fortæller han, at han havde en matematiklærer i 8. klasse, der indførte en kageordning, hvor der blev delt kage ud til de 15 bedste elever, mens resten ikke fik noget kage.

Læreren hængte desuden en seddel op i klasselokalet, hvor man kunne se den seneste måneds resultater for, hvem der klarede sig bedst. Her husker Kristian Skriver, at top-15 bestod af stort set kun piger og måske en enkelt dreng.

- Så sad pigerne og spiste kage foran os. Det var virkelig ikke særlig fedt. Jeg tror ikke, at jeg fik et eneste stykke kage i hele 8. klasse, mens nogle kørte på kage for 12. måned i træk. Så mistede man lysten til at prøve, fortæller han.

"Kilometervis af krudt i røven"

For Kristian Skriver skete der et vendepunkt mellem 8. og 9. klasse i 2017, da han med kærlig tvang fra sin mor blev tilmeldt Løkkefondens Drengeakademi, som er et to uger langt forløb i sommerferien, der hjælper drenge i 7. og 8. klasse, som har det svært i skolen.

- Pludselig gav undervisningen mening, og jeg forstod det faktisk. Det var ikke længere bare tal på et papir, siger han.

Noget af det, der hjalp Kristian Skriver, var, at der var fem-seks lærere tilknyttet klassen på Drengeakademiet, og der var derfor hurtig hjælp, hvis han var gået i stå med en opgave. Derudover var undervisningen mere visuel og aktiv.

- Det var ligesom frikvarter, men det var blandet sammen med noget skolerelateret, forklarer Kristian Skriver, der beskriver sig selv som en med "kilometervis af krudt i røven".

15-årige Asbjørn Christoffer Nørrelykke har ligesom Kristian Skriver en stor portion energi og en noget mindre portion koncentration. Han har også haft det svært i skolen, så længe han kan huske.

- Jeg har altid været den person, som, når andre havde læst en tekst, måske kun var halvvejs, fortæller han til TV 2.

Ønsker mere konkret undervisning

Asbjørn Christoffer Nørrelykke, der kommer fra Københavnsområdet, har ligeledes været en del af Drengeakademiet. Det var han i sommerferien mellem 7. og 8. klasse i 2021. For ham har det hjulpet rigtig meget, at undervisningen var mere konkret.

Det har han også prøvet at få indført på sin folkeskole, og det har nu mundet ud i, at han er kommet i praktik som tømrer en dag om ugen over en længere periode.

- Det sker nok ikke for alle, at de kan komme i praktik, men det skete for mig, fordi mine lærere ved, at jeg har det svært i skolen og lærer bedre ved at bruge mine hænder, siger Asbjørn Christoffer Nørrelykke.

Asbjørn Christoffer Nørrelykke ser gerne, at noget af det, han lærer som tømrer om byggemål, areal og omkreds, bliver en del af matematik i folkeskolen.

- Det giver meget mere at have ting foran sig. Ikke kun for mig, men også for mange andre drenge, forklarer han.

Efter sommerferien skal Asbjørn starte på Sorø Gymnastikefterskole, og efter det planlægger han at starte på tømreruddannelsen. For ham har Drengeakademiet haft en stor betydning for, hvor han er i dag.

- Jeg har 100 procent opbygget mere selvtillid. Det er både ved at snakke med mine venner og blive komfortabel med, hvem jeg er som person og anerkende, at jeg ikke er den skarpeste elev i folkeskolen, men at jeg er rigtig god med hænderne.

Pludselig gav undervisningen mening, og jeg forstod det faktisk. Det var ikke længere bare tal på et papir
20-årige Kristian Skriver om sin skoletid

Hævede sit snit til over 10

Efter Kristian Skrivers forløb på Drengeakademiet steg hans standpunktskarakterer fra 2,2 til 10,3, og han blev med egne ord erklæret uddannelsesparat med det samme.

- Nu var det mig, der sad forrest i klassen, siger Kristian Skriver, der siden har færdiggjort en HF-uddannelse. Han er i øjeblikket på barsel, men drømmer om at søge ind på politiskolen, når han fylder 21 år.

Kristian Skriver fortæller desuden, at noget af det, der hjalp ham, dengang han havde det svært i folkeskolen, var at lære at tælle til ti og trække vejret.

- Det har hjulpet rigtig meget på koncentrationen, fordi du clearer hovedet for tanker, og hvad der sker udenfor eller på de andres computer. Den metode bruger jeg også stadig den dag i dag, fortæller han.

# data[].attributes.attachment_link.title
I hans klasse blev de bedste elever belønnet med kage: - Måske var der én dreng iblandt

# data[].attributes.attachment_link.description
Karakterkløften mellem drenge og piger i 9. klasse er blevet større. Flere drenge kender følelsen af at være hægtet af undervisningen. Kristian Skriver har brugt mange timer i løbet af sin folkeskoletid på at kigge ud ad vinduet eller spille på sin computer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Undren, utilfredshed og frustration. I forlængelse af en pludselig opsigelse fra Børnerådets formand, Puk Elgård, står en række tidligere medlemmer af rådet nu frem med kritik: Børnerådet er blevet kørt ud på et sidespor.

"Hvorfor har man et børneråd, hvis man i det mindste ikke engang spørger, hvad det kan bidrage med?" spørger

Fuld digital adgang til alle artikler

Prøv 3 måneder for 99 kr.

Herefter 99 kr. pr. måned.

Få adgang nu

Allerede abonnent? Log ind her

# data[].attributes.attachment_link.title
Først smækkede Puk Elgård med døren - nu rejser en række tidligere medlemmer af et særligt råd massiv kritik

# data[].attributes.attachment_link.description
Undren, utilfredshed og frustration. I forlængelse af en pludselig opsigelse fra Børnerådets formand, Puk Elgård, står en række tidligere medlemmer af rådet nu frem med kritik: Børnerådet er blevet kørt ud på et sidespor. "Hvorfor har man et børneråd, hvis man i det mindste ikke engang spørger, hvad det kan bidrage med?"