# data[].attributes.body
memorije služi pohranu podataka u binarnom obliku

# data[].attributes.body
svako slovo ili broj ima svoj jednostavni kod

# data[].attributes.body
tablica sa svim kodovima naziva se kodna tablica

# data[].attributes.body
- privremene ram memorije

-trajne ROM, tvrdi disk, CD, DVD, USB i flash disk

# data[].attributes.body
- optićka, magnetska, polu vodićke

# data[].attributes.body
-unutarnje i vanjske

# data[].attributes.body
- Vrijeme koje je potrebno da se pronađe neki sadržaj u memoriji i prenese do željenog mjesta

# data[].attributes.body
Služi za trajnu pohranu velike količine podataka

# data[].attributes.body
-vrijeme od trenutka kad je poznata adresa memorijske lokacije do trenutka kad je sadržaj pronađen

# data[].attributes.body
- bit – 0 ili 1 - 1b bajt
- 8 bitova - 1B
- kilobajt – 1024 bajtova
- megabajt – 1024 KB - 1MB
- gigabajt – 1024 MB - 1GB
-terabajt – 1024 GB - 1TB

# data[].attributes.body
smještena je u obliku tankih pločica na matičnoj ploči upisno-ispisna memorija u koju se podaci mogu upisivati, čitati i brisati koliko puta želimo

# data[].attributes.body
Prema načinu rada postoje dvije vrste RAM memorije: Statička (SRAM) – skuplja je proizvodnja (viša cijena), podaci se mogu čuvati duže vrijeme bez osvježavanja, brza memorija, koristi se u slučajevima gdje je potreban brz pristup npr. L1 i L2 cache memorija

# data[].attributes.body
Služi za trajnu pohranu velike količine podataka Podaci se smještaju na diskove koji su građeni od krutog materijala (aluminij ili mješavina keramike i stakla)

# data[].attributes.body
Izumio ju je 1928. Godine Fritz Pfleumer u Njemačkoj sa ciljem poboljšanja spremanja zvuka na magnetskoj žici  Valdermara Poulsena