# data[].attributes.headline
Савельєва Ольга

# data[].attributes.subject
Савельєва Ольга

# data[].attributes.body
Ефективне управління навчальним поступом передбачає перехід від окремих дій педагогів до узгодженої системи роботи школи, спрямованої на розвиток кожного учня, ключовими ідеями якого є:

створення єдиного підходу до відстеження результатів навчання;

впровадження формувального оцінювання як інструменту розвитку;

підтримка педагогічних ініціатив і перетворення їх у сталі практики закладу;

аналіз даних моніторингу для прийняття управлінських рішень;

формування культури спільної відповідальності за успіхи учнів.

Таким чином, навчальний поступ стає не лише індивідуальним досягненням, а системною нормою шкільної спільноти.

# data[].attributes.headline
Савельєва Ольга

# data[].attributes.subject
Савельєва Ольга

# data[].attributes.body
У НУШ оцінювання стає інструментом розвитку, а не контролю.
Його мета — допомогти учневі усвідомити власні досягнення, визначити наступні кроки у навчанні. Сучасна філософія оцінювання в НУШ ґрунтується на принципах:

·       Партнерство та підтримка. Учитель і учень — співтворці навчального процесу.

·       Формувальне оцінювання. Оцінювання не лише підсумкове, а й процесуальне, з орієнтацією на зворотний зв’язок.

·       Прозорість і зрозумілість критеріїв. Учні мають чітко розуміти, за якими показниками оцінюють їхні досягнення.

·       Індивідуальний підхід. Урахування особистісних освітніх траєкторій, темпу та стилю навчання.

·       Компетентнісний підхід. Важливими є не лише знання, а й уміння їх застосовувати, мислити критично, працювати в команді.

Інструменти:
спостереження, самооцінювання, портфоліо, рефлексія, цифрові сервіси (Wordwall, LearningApps, Google Forms).

Мета нової системи оцінювання — не лише визначити рівень знань, а й підтримати розвиток компетентностей, самостійності, ініціативності та відповідальності учня.

# data[].attributes.headline
Ольга Савельєва

# data[].attributes.subject
Ольга Савельєва

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальної програми розвитку ІПР — це систематичне відстеження, аналіз та оцінювання динаміки розвитку дитини з особливими освітніми потребами з метою забезпечення ефективності реалізації її індивідуальної програми розвитку. А тому основними завданнями моніторингу є: оцінка результативності виконання ІПР; виявлення позитивних змін і труднощів у навчанні, поведінці, спілкуванні ; визначення потреби у коригуванні цілей, змісті, форм та методів навчання; забезпечення узгодженості дій команди психолого-педагогічного супроводу. У процесі моніторингу аналізуються:

навчальні досягнення учня;

рівень сформованості життєвих компетентностей;

розвиток соціальних, комунікативних, емоційно-вольових умінь;

ефективність застосованих педагогічних стратегій.

Результати моніторингу є підставою для коригування ІПР, планування подальшої роботи з дитиною та підвищення якості інклюзивного освітнього процесу.

# data[].attributes.headline
Валентина Голуб

# data[].attributes.subject
Валентина Голуб

# data[].attributes.body
Для ефективного управління навчальним поступом на рівні школи використовуються:

- системи збору та аналізу даних: електронні щоденники, журнали, платформи для тестування, які дозволяють швидко отримувати візуалізовані дані про успішність та динаміку;

- індивідуальні освітні траєкторії: розробка персоналізованих цілей та завдань, особливо для учнів з особливими освітніми потребами або високим рівнем мотивації;

- рефлексія та зворотний зв'язок: регулярне анкетування здобувачів освіти та їх батьків для отримання інформації про комфортність освітнього середовища та якість викладання.

Системне управління поступом гарантує, що жоден учень не залишиться поза увагою, а дії кожного вчителя будуть узгоджені з загальною стратегією школи, максимізуючи освітні результати.

Однак системність неможлива без підвищення кваліфікації та узгодженості дій усіх вчителів закладу: проведення тренінгів та майстер-класів з ефективних стратегій, спільне планування навчальних матеріалів, критеріїв оцінювання та обговорення складних випадків. Залучення досвідчених педагогів для підтримки молодих колег у впровадженні нових підходів

# data[].attributes.headline
Моніторинг індивідуаль

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальної програми розвитку (ІПР) потрібен для коригування програми, оцінки динаміки розвитку дитини та перевірки ефективності навчального процесу. Його проводять двічі на рік (або частіше за потреби) під час навчального процесу, а також на початку нового навчального року для врахування результатів попереднього.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінюв

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ полягає у навчальному поступі, мотивації здобувачів освіти та якісному зворотному зв’язку, акцентуємо увагу  саме на прогресі, а не помилках як раніше, розвитку компетентностей, вмінні застосовувати знання, активній ролі здобувача освіти, який залучений до самооцінювання, взаємооцінювання тощо.

# data[].attributes.headline
Дєткіна Ганна

# data[].attributes.subject
Дєткіна Ганна

# data[].attributes.body
У НУШ оцінювання — це не лише виставлення балів, а інструмент розвитку, підтримки та мотивації дитини.

Його головна філософія полягає у переході від моделі: «Оцінка як контроль і покарання» до «Оцінювання як підтримка, зворотний зв’язок і шлях до саморозвитку».

Основні принципи нової філософії оцінювання:

·       Дитиноцентризм

·       Формувальне оцінювання

·       Підтримка, а не контроль

·       Динаміка розвитку, а не порівняння з іншими

·       Співпраця та партнерство між учителем, дитиною та батьками.

·       Самооцінювання та взаємооцінювання

Інструменти оцінювання в НУШ

Нова українська школа використовує поєднання різних інструментів:

·       щоденні спостереження за дитиною;

·       щоденники спостережень або таблиці прогресу;

·       індивідуальні картки розвитку компетентностей;

·       ведення портфоліо досягнень;

·       словесна (вербальна) характеристика успіхів;

·       зворотний зв’язок;

·       описовий коментар до оцінки (що вдається, над чим варто попрацювати);

·       рівневе оцінювання у початковій школі.

# data[].attributes.headline
Дєткіна Ганна

# data[].attributes.subject
Дєткіна Ганна

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) — це систематичне спостереження, оцінювання та аналіз виконання ІПР дитини з особливими освітніми потребами (ООП).

Його мета — забезпечити ефективність навчального процесу та вчасно скоригувати програму відповідно до потреб і динаміки розвитку учня.

Для чого проводиться моніторинг ІПР:

·       Оцінити прогрес дитини у досягненні визначених цілей ІПР (навчальних, соціальних, поведінкових, комунікативних тощо).

·       Виявити труднощі або бар’єри, які заважають розвитку чи навчанню.

·       Коригувати стратегії навчання — методи, темп, матеріали, підтримку асистента, тощо.

·       Підтвердити ефективність підтримки, яку надає педагогічний колектив, психолог, логопед тощо.

·       Інформувати батьків та команду психолого-педагогічного супроводу про досягнення учня.

Коли проводиться моніторинг?

Моніторинг ІПР є безперервним процесом, але має певні етапи:

Поточний моніторинг -        постійно (щотижня, щомісяця)

Проміжний моніторинг        - 1–2 рази на семестр

Підсумковий моніторинг - наприкінці навчального року

# data[].attributes.headline
Валентина Голуб

# data[].attributes.subject
Валентина Голуб

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальної програми розвитку-це систематичне відстеження результатів освітнього процесу дитини з особливими освітніми потребами. Він потрібен для своєчасного виявлення труднощів та відповідної корекції програми розвитку.

Моніторинг об'єднує зусилля вчителів-предметників, асистентів вчителя, корекційних педагогів, практичного психолога закладу та батьків дитини з ООП.

# data[].attributes.headline
Валентина Голуб

# data[].attributes.subject
Валентина Голуб

# data[].attributes.body
Мені до вподоби зміна філософії оцінювання в НУШ: від контролю до підтримки здобувачів освіти, орієнтація на формувальне оцінювання, де діти вчаться проводити самооцінювання своєї діяльності. Оцінювання сьогодні є прозорим завдяки кретиріальності. Кожен учень розуміє за що він отримав оцінку. Це мотивує учнів до наполегливості, саморозвитку та творчості.

# data[].attributes.headline
Тетяна Зінкевич

# data[].attributes.subject
Тетяна Зінкевич

# data[].attributes.body
У сучасній освіті «навчальний поступ» означає не тільки хороші оцінки, а й персональний розвиток, мотивацію та впевненість учня. Замість перевірок, керівник допомагає вчителям аналізувати результати та вдосконалювати методики. Це сприяє створенню культури взаємного зростання, де учні та вчителі, а також керівники та школа в цілому, постійно розвиваються. Коли така взаємодія стає нормою, школа перетворюється на справжню спільноту, що постійно навчається.

# data[].attributes.headline
Іванченко Ганна

# data[].attributes.subject
Іванченко Ганна

# data[].attributes.body
Моніторинг Індивідуальних програм розвитку (ІПР) є необхідним елементом інклюзії, який забезпечує систематичне відстеження поступу дитини. Він потрібен насамперед для оцінки ефективності навчальних методів та адаптацій, закладених у програму. Це дозволяє команді супроводу своєчасно приймати рішення щодо коригування та зміни стратегій, якщо дитина не досягає поставлених цілей. Моніторинг проводиться постійно (учителями та асистентами вчителя) для поточного відстеження та періодично (командою супроводу). Системний перегляд ІПР з офіційним внесенням змін проводиться не рідше двох разів на рік для визначення нових цілей.

# data[].attributes.headline
Іванченко Ганна

# data[].attributes.subject
Іванченко Ганна

# data[].attributes.body
Як заступник директора, я вважаю, що управління навчальним поступом має стати системною нормою закладу освіти, а не лише індивідуальною ініціативою вчителя. Ми впроваджуємо уніфікацію оцінювання через спільні, прозорі критерії та обов'язкове використання цифрового моніторингу (е-журналів). Це дозволяє оперативно виявляти проблеми та надавати якісний зворотний зв'язок учням. Наша мета – створити єдину політику, де успіх кожного учня є спільною відповідальністю та пріоритетом.

# data[].attributes.headline
Іванченко Ганна

# data[].attributes.subject
Іванченко Ганна

# data[].attributes.body
Філософія оцінювання в Новій українській школі (НУШ) змінилася кардинально: оцінка стала допомогою, а не покаранням.

Основна зміна — це перехід до формувального оцінювання. Ми оцінюємо, щоб допомогти учню вчитися і зрозуміти, що йому треба покращити, а не просто ставимо бал за факт. Головне тут — якісний зворотний зв'язок (ми пояснюємо, що виходить добре, а що необхідно виправити), а не лише цифра.

Крім того, оцінювання стало прозорим завдяки критеріальності. Як вчитель, я завжди пояснюю учням, за що саме вони отримають ту чи іншу оцінку, використовуючи чіткі критерії (рубрики).

Нові інструменти, наприклад, взаємооцінювання чи самооцінювання, вчать дітей самостійно аналізувати свою роботу та відповідати за своє навчання.

Кінцева мета цих змін — не просто перевірити знання, а навчити дитину вчитися і сформувати компетентну особистість.

# data[].attributes.headline
Линевич Людмила

# data[].attributes.subject
Линевич Людмила

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку проводиться регулярно протягом навчального року, зокрема на етапах проміжного контролю, у разі змін у навчанні чи поведінці учня (за потребою) тощо.

Необхідність його проведення полягає у відстеженні динаміки розвитку учня, оцінці ефективносі підтримки та своєчасного коригування освітньої траєкторії відповідно до потреб і можливостей учня.

# data[].attributes.headline
Линевич Людмила

# data[].attributes.subject
Линевич Людмила

# data[].attributes.body
Такий підхід в управлінні закладом освіти корисний тим, що він перетворює поодинокі ініціативи вчителів на узгоджену систему розвитку закладу, зростання його іміджу.
Це забезпечує послідовність, сталість і єдність підходів до навчання та оцінювання, сприяє зростанню професійної майстерності педагогів, створює спільну культуру якості освіти.

# data[].attributes.headline
Линевич Людмила

# data[].attributes.subject
Линевич Людмила

# data[].attributes.body
Особисто мені до вподоби зміна філософії оцінювання в НУШ. Адже таке оцінювання покликане не контролювати, а підтримувати розвиток учня. Однозначними перевагами оцінювання є орієнтація не на помилки, а на прогрес та зусилля учня, використання формувального оцінювання, розвиток рефлексії, уміння аналізувати власні досягнення.

Також варто відзначити, що критеріальне оцінювання дає змогу учням зрозуміти, як і за що вони отримують бали. Це мотивує учнів до саморозвитку, наполегливості, творчості.

# data[].attributes.headline
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.subject
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.body
Як практик, бачу, що головна зміна у філософії оцінювання в НУШ – це перехід від контролю до підтримки. Оцінювання більше не сприймається як покарання чи змагання, а як спосіб допомогти дитині усвідомити власний прогрес і зрозуміти, куди рухатись далі.

Нові підходи орієнтовані на формувальне оцінювання, що передбачає надання зворотного зв’язку, спільне визначення цілей навчання й рефлексію учнів щодо власних результатів. Це створює атмосферу довіри й партнерства між учнем і вчителем.

Інструменти також змінилися: рубрики, чек-листи, картки самооцінювання, цифрові журнали спостережень дають змогу відстежувати поступ не лише в знаннях, а й у компетентностях і ціннісних орієнтирах.

Таке оцінювання формує в учнів відповідальність, мотивацію до навчання та розуміння, що успіх – це процес, а не лише результат.

# data[].attributes.headline
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.subject
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.body
З позиції заступника директора з навчально-виховної роботи важливо перетворити окремі педагогічні ініціативи на цілісну систему роботи школи. Спочатку вчителі запроваджують власні підходи до відстеження навчальних досягнень учнів, створення індивідуальних маршрутів чи використання формувального оцінювання. Завдання адміністрації – узгодити ці дії, визначити спільні критерії, інструменти та періодичність моніторингу, щоб забезпечити прозорість і порівнюваність результатів.

Коли управління навчальним поступом стає системною нормою, кожен педагог усвідомлює свою роль у підтримці особистісного розвитку учня, а рішення про корекцію навчального процесу приймаються на основі даних, а не інтуїції. Таким чином, школа переходить від розрізнених ініціатив – до єдиної культури освітнього зростання, де розвиток дитини є спільною відповідальністю педагогічного колективу.

# data[].attributes.headline
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.subject
Кузьміна Тетяна

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку проводиться для відстеження динаміки особистісного й навчального поступу учня, оцінки ефективності запланованих заходів та своєчасного коригування освітньої траєкторії.
Здійснюється постійно впродовж навчального року, з проміжними підсумками – щокварталу та підсумковим аналізом – наприкінці року.

# data[].attributes.headline
Ревська Вікторія Миколаївна 

# data[].attributes.subject
Ревська Вікторія Миколаївна 

# data[].attributes.body
Я вважаю, що успішне управління навчальним поступом у НУШ вимагає перетворення індивідуальної майстерності окремих педагогів на інституційну ефективність, де якість освіти забезпечується не лише талантом, але й чітко налагодженими, підзвітними та сталими процесами. Наприклад, у нашому навчальному закладі вчителі набагато раніше, ніж з'явилися вимоги НУШ щодо проєктної діяльності, розвитку компетентностей, інтеграції предметів, використовували у своїй педагогічній діяльності певні методи й технології для уроків, потім ділилися досвідом і в закладі така діяльність переросла в процесі внутсистему. Із вимогами оцінювання теж спочатку окремі вчителі розробили свої лайфгаки, потім ШМО й заклад цілком приймав певні рішення, затверджуючи їх рішенням педради.

Як результат:

учні отримують послідовну, зрозумілу та справедливу підтримку в навчанні незалежно від вчителя. краще розуміння свого поступу та зони найближчого розвитку;

у вчителів знижується рівень стресу завдяки спільній розробці інструментів та колективній відповідальності, зростає професійна компетентність через обмін досвідом;

у закладі підвищується загальна якість освіти, досягається більша прозорість та ефективність освітнього процесу, демонструється відповідність принципам НУШ.

# data[].attributes.headline
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.subject
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.body
Моніторинг реалізації завдань, цілей, стратегій, які поставлені в індивідуальній програмі розвитку командою психолого-педагогічного супроводу, є важливим етапом виконання ІПР дитини з  особливими освітніми потребами. Моніторинг дозволяє зробити  висновок про ефективність стратегій, які застосовувалися, та розробити плани для подальшого психофізичного розвитку дитини і створення інклюзивного освітнього середовища, зокрема: освітній маршрут дитини, що визначає її індивідуальні цілі навчання і розвитку, план дій для педагогів, які організовують освітній процес з урахуванням потреб і можливостей дитини.

Моніторинг проводиться двічі на рік (планово) та за потреби, наприклад з метою коригування програми у зв`язку з динамікою розвитку дитини з ООП.

# data[].attributes.headline
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.subject
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.body
Координація зусиль для оптимального функціонування та розвитку сучасного навчального закладу - завдання не з простих. Сьогодні без індивідуальних ініціатив педагогічних працівників управління навчальним поступом через виконання функцій управління та використання різних методів просто неможливо.

Все - від навчальних програм, розроблених на основі модельних до ефективних освітніх, у т.ч. авторських методик навчання, від формувального оцінювання та критеріального підходу до індивідуальної траєкторії розвитку здобувачів освіти, від професійного вдосконалення й бажання змінюватися педагога/педагогині - до успіху й зростання учнів/учениць, впливає на формування єдиної системи управління навчальним поступом у закладі.

# data[].attributes.headline
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.subject
Лариса Овсяннікова

# data[].attributes.body
Пишаюся тим, що в нашій українській освіті змінюється культура оцінювання в НУШ. Розбудова системи з орієнтацією на формувальне оцінювання, оцінювання не лише навчальних досягнень, а й «м’яких» навичок /наскрізних умінь, оцінювання не одного виду роботи, а груп результатів - це сучасно, це актуально, це круто!

Той факт, що зростає роль самооцінювання кожного здобувача освіти за рахунок формувального оцінювання, а також нових методик оцінювання навчальних досягнень і індивідуального прогресу учня/учениці, вже не викликає ні у кого сумнівів.

Залишилося, ні, головне - не зупинятися у самовдосконаленні, оволодівати ефективними інструментами оцінювання, допомагати нашим дітям цікаво вчитися, навчати, як змінити відношення до оцінки, як активно працювати, щоб досягти успіху.

# data[].attributes.headline
Ольга Губарева

# data[].attributes.subject
Ольга Губарева

# data[].attributes.body
Моніторинг дозволяє оцінити, наскільки успішно реалізуються ці програми та чи досягаються заплановані результати. Виявити труднощі, з якими стикаються учні, і вчасно коригувати навчальний процес. Надавати учням та їхнім батькам конструктивний зворотний зв'язок, що підтримує їхній розвиток.Дозволяє вносити зміни в програму відповідно до потреб учнів, що сприяє їх успішному розвитку.

Коли учні бачать свій прогрес, це підвищує  їхню мотивацію до навчання.

Коли?

1.      На початку програми

2.      Під час реалізації програми.

3.      Наприкінці програми .

4.      Коли потрібно адаптувати програму відповідно до нових умов або потреб учнів.

Моніторинг є основним елементом, який забезпечує ефективність індивідуальних програм розвитку, створюючи умови для успішного навчання та розвитку учнів.

# data[].attributes.headline
Управління навчальним 

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом є ключовим аспектом освітнього процесу, що забезпечує ефективну адаптацію навчання до потреб учнів. Перехід від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи є кроком у розвитку освітньої системи.

Вчителі виконують інноваційні методи та підходи для залучення учнів і покращення їхнього навчання.Учителі можуть швидше реагувати на потреби учнів, створюючи індивідуальні навчальні програми.Ініціативи вчителів можуть підвищувати мотивацію учнів, адже вони часто враховують інтереси та здатність класу.

Важливою є співпраця між вчителями, адміністрацією та батьками для створення цільної освітньої стратегії. Впровадження системи моніторингу навчального поступу дозволяє оцінювати результати і вносити корективи в процес навчання.

Перехід від індивідуальних ініціатив до системної норми в управлінському навчальному поступі сприяє створенню більш ефективного та адаптивного освітнього середовища. Це дозволяє забезпечити якісну освіту, що відповідає сучасним вимогам, і сприяє розвитку учнів у всіх аспектах.

# data[].attributes.headline
Школа має бути простор

# data[].attributes.body
Школа має бути простором безпечним і пізнавальним, а школярі не мають боятися оцінок.

Передбачено перехід від суто сумативного оцінювання (контроль знань через бали/оцінки) до формувального, компетентнісного й учень-центричного підходу. Оцінювання стає інструментом навчання (зворотний зв’язок), а не лише фіксації результату.

Оцінюють не тільки знання, а й навчальні вміння (наскрізні компетентності): критичне мислення, комунікацію, співпрацю, самооцінку, емоційну регуляцію.

Отже, зміна філософії оцінювання в Новій українській школі (НУШ) ​​спрямована на створення більш справедливого, прозорого та орієнтованого на учня процес.

# data[].attributes.headline
Єлісіченко Наталія

# data[].attributes.subject
Єлісіченко Наталія

# data[].attributes.body
Моніторинг ІПР потрібен для :

1. Оцінки ефективності підтримки. Моніторинг дозволяє виявити, чи працюють обрані методи, адаптації та ресурси. Якщо дитина не демонструє поступу — ІПР коригується.

2. Своєчасного реагування на зміни. Потреби дитини можуть змінюватися. Моніторинг дає змогу вчасно помітити нові труднощі або, навпаки, успіхи, що дозволяють зменшити обсяг підтримки.

3. Забезпечення рівного доступу до освіти. Завдяки моніторингу школа гарантує, що дитина з ООП не просто «присутня» на уроках, а реально навчається, розвивається і досягає результатів.

4. Підтримки командної роботи. Моніторинг об’єднує зусилля педагогів, асистентів, психологів, батьків — усі бачать єдину картину і працюють узгоджено.

5. Прозорості та відповідальності. Регулярне відстеження ІПР дозволяє фіксувати прогрес, вести облік змін, аргументувати рішення щодо оцінювання, переведення, корекції навчального плану.

Моніторинг має здійснюватися :

Після старту ІПР — через 1–2 місяці для первинної оцінки ефективності.

Щомісячно або щоквартально — для фіксації поступу та корекції цілей.

Перед семестровим оцінюванням — щоб врахувати досягнення дитини відповідно до її ІПР.

У разі змін у поведінці, здоров’ї чи навчанні — негайно, щоб адаптувати програму.

# data[].attributes.headline
Єлісіченко Наталія

# data[].attributes.subject
Єлісіченко Наталія

# data[].attributes.body
У контексті реформи НУШ управління навчальним поступом учнів перестає бути виключно справою окремого вчителя. Воно трансформується у системну політику закладу освіти, яка охоплює всі рівні — від індивідуального оцінювання до стратегічного планування.

На першому етапі вчителі самостійно впроваджують формувальне оцінювання, адаптують завдання, ведуть спостереження за прогресом учнів. Це важливо, але має обмежений вплив, якщо не підтримується адміністрацією школи.

Перехід до системного рівня

Школа як команда формує єдину модель управління поступом, яка включає:

Узгоджені критерії оцінювання за групами результатів навчання;

Календарно-тематичне планування з чітко визначеними точками оцінювання;

Моніторинг освітніх втрат та індивідуальних програм розвитку (ІПР);

Цифрові інструменти для збору та аналізу даних (електронні журнали);

Педагогічні ради як майданчики для обговорення поступу учнів і корекції підходів.

Роль керівника закладу

Керівник школи забезпечує:

Професійний розвиток педагогів ;

Координацію між учителями, психологами, асистентами;

Створення культури підтримки, де оцінювання — це не контроль, а діалог і розвиток.

Результат — школа як команда

Коли управління поступом стає нормою для всіх, школа:

Вчасно реагує на освітні труднощі;

Забезпечує рівний доступ до знань;

Формує довіру між учнями, батьками та педагогами;

Реалізує принципи НУШ — компетентнісне навчання, індивідуалізацію, партнерство.

# data[].attributes.headline
Єлісіченко Наталія                                                                           

# data[].attributes.subject
Єлісіченко Наталія                                                                           

# data[].attributes.body
Оцінювання стало інструментом розвитку, а не покарання.

Формувальне оцінювання допомагає учню усвідомити власний поступ, отримати зворотний зв’язок і мотивацію до навчання.
Оцінювання за групами результатів орієнтоване на компетентності, а не на окремі знання.

Індивідуальні освітні траєкторії та ІПР враховують потреби кожного учня.

Цифрові інструменти (електронні журнали, платформи) забезпечують прозорість і гнучкість.

Це філософія партнерства, де оцінка — це діалог, а не вирок.

# data[].attributes.headline
Ольга Д'яченко

# data[].attributes.subject
Ольга Д'яченко

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку потрібен для відстеження реального поступу учня, своєчасного виявлення труднощів і корекції освітнього маршруту. Він проводиться регулярно — на етапі стартової діагностики, у процесі навчання та наприкінці певного періоду, щоб оцінити результати і визначити подальші кроки підтримки. Це інструмент не контролю, а розвитку та партнерства між учителем, учнем і батьками.

# data[].attributes.headline
Ольга Д'яченко

# data[].attributes.subject
Ольга Д'яченко

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом: від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи

Сьогодні кожен учитель прагне підтримати успіх учня, але справжні зміни відбуваються тоді, коли індивідуальні ініціативи перетворюються на спільну практику всієї школи. Управління навчальним поступом — це не лише фіксація оцінок, а постійний аналіз, зворотний зв’язок і підтримка розвитку кожного. Перехід до системного підходу дає змогу створити єдині критерії, ефективно використовувати дані та формувати культуру спільної відповідальності за результати навчання. Так школа стає простором зростання для всіх — і учнів, і педагогів.

# data[].attributes.headline
Антоніна Ковальчук

# data[].attributes.subject
Антоніна Ковальчук

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в Новій українській школі  є одним із фундаментальних елементів реформи. Вона передбачає відхід від оцінювання як засобу контролю та покарання до оцінювання як інструменту підтримки, мотивації та розвитку учня.

Зміна філософії оцінювання в НУШ спрямована на:

Зниження рівня стресу у школярів, пов'язаного з оцінками.

Підвищення мотивації до навчання через акцент на прогресі, а не на помилках.

Розвиток саморегуляції та відповідальності учнів за власне навчання.

Надання якісної інформації для всіх учасників освітнього процесу (учні, вчителі, батьки) про реальний стан навчальних досягнень.

# data[].attributes.headline
Олена ВОЙТЕНКОС

# data[].attributes.body
Олена ВОЙТЕНКО

Спільним, що об'єднує освітній процес практично у всіх країнах, є  те,  що учителі не порівнюють  учнів один з одним, а для батьків описують вміння дитини, її активність і творчі здібності; пишуть свою думку про учня в табелі, де відзначають його мотивацію, навички, поведінку тощо; описують  характеристики дитини: організованість, здатність до самостійної і командної роботи, ініціативність, старанність, самоосвіту.

# data[].attributes.headline
Олена ВОЙТЕНКОО

# data[].attributes.body
Олена ВОЙТЕНКО

Очевидно, пише педагог Омелян Вишневський, що через десять років життя ставитиме до українця зовсім інші вимоги, ніж ті, які ставило донедавна і до яких наша виховна традиція пристосувалась. Незалежно від історично сформованих виховних поглядів у найближчому майбутньому нам потрібен буде не мрійник, не емоційна та самозречена істота, а практичний, ініціативний діяч, господар з міцним характером, вольовий, цілеспрямований, з глибокою вірою у цінності, яким служить.

# data[].attributes.headline
Олена Янченко

# data[].attributes.subject
Олена Янченко

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

Моніторинг індивідуальної програми розвитку (ІПР) — це системне відстеження результатів навчання, соціалізації та розвитку дитини з особливими освітніми потребами (ООП), відповідно до визначених у програмі цілей і завдань.
Його мета — не контроль, а підтримка та корекція освітнього процесу.

Моніторинг ІПР проводиться для оцінки ефективності підтримки, корекції ІПР, узгодження дій команди супроводу, зворотного зв’язку з батьками
Ефективний моніторинг ІПР — це живий інструмент управління розвитком дитини, який дає можливість не лише оцінювати, а допомагати рухатися вперед, підтримуючи сильні сторони й компенсуючи труднощі.

# data[].attributes.headline
Олена Янченко

# data[].attributes.subject
Олена Янченко

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом: від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи

У сучасній школі поняття «навчальний поступ» — це не лише про оцінки чи знання, а й про індивідуальний розвиток кожного учня, його рух уперед у навчанні, мотивації та впевненості.

Завдання керівника — не перевіряти, а допомагати бачити результати, аналізувати й удосконалювати практику.

І, як результат маємо єдину шкільну систему, у якій учитель бачить розвиток кожного учня,а керівник — розвиток усієї школи як живого організму; сформовану культуру взаємного зростання: учитель — учень, керівник — учитель, школа — суспільства.

Коли управління навчальним поступом стає нормою, школа перетворюється на спільноту, що навчається і розвивається разом.

# data[].attributes.headline
Олена Скитська

# data[].attributes.subject
Олена Скитська

# data[].attributes.body
У межах Нової української школи ми поступово відходимо від традиційного уявлення про оцінку як інструменту контролю, порівняння чи покарання. Натомість ми формуємо нову культуру оцінювання - культуру підтримки, розвитку і партнерства.

До ключових принципів оцінювання відносяться : позитивний підхід, багатовимірність, індивідуалізація, чіткі критерії, адекватність, зв`язок з процесом навчання, рефлексія.

Ми формуємо школу, де кожен учень має право на успіх

# data[].attributes.headline
Олена Янченко

# data[].attributes.subject
Олена Янченко

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ

У Новій українській школі оцінювання перестало бути інструментом контролю і перетворилося на інструмент розвитку.
Його головна мета — підтримати навчання, а не покарати за помилку.
Тепер у центрі уваги — дитина та її особистий поступ, а не порівняння з іншими.

Філософія НУШ ґрунтується на принципах підтримки, довіри, партнерства й усвідомленого навчання.

Нові підходи до оцінювання передбачають:

1. Критеріальність

2. Формувальне оцінювання

3. Оцінювання без страху

4. Індивідуальний підхід

5. Партнерська взаємодія
І, як результат

- Учень не боїться оцінювання, а сприймає його як допомогу і підтримку.
- Учитель — не контролер, а партнер і наставник у навчанні.

# data[].attributes.headline
 Олена УСКО                        Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.subject
 Олена УСКО                        Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.body
Моніторинг ІПР — це цілеспрямоване, системне спостереження за розвитком учня відповідно до його індивідуальних цілей, потреб і потенціалу. Він охоплює аналіз досягнень, труднощів і змін у навчанні, поведінці та соціальній адаптації, слугуючи основою для коригування освітньої траєкторії та зміцнення партнерства між учнем, педагогами й батьками. Здійснюється через регулярне спостереження, аналіз результатів, бесіди, анкетування, картки спостереження та оцінку виконаних завдань. З метою  посилення мотивації та створення умов для повного розкриття потенціалу дитини. Важливо, щоб процес був доброзичливим, прозорим.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.subject
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.body
Поговоримо про зміни в підходах до оцінювання

Зміна філософії оцінювання в НУШ полягає в переході від оцінювання знань до оцінювання компетентностей, що включає як предметні, так і "м'які" навички, використовуючи формувальне та підсумкове оцінювання. Нові підходи зосереджені на прогресі учня, його розвитку та навичках, а не на запам'ятовуванні фактів. Інструменти включають вербальні оцінки, рівневу систему, шкали та описові судження, а не лише бали.

Нові підходи:

компетентнісний підхід: оцінюється не тільки те, що учень знає, але й те, як він це застосовує (наприклад, читання з розумінням, критичне мислення, вміння спілкуватися).

фокус на прогресі: головна мета – фіксація досягнень учня та підтримка його розвитку, а не порівняння з іншими.

Баланс між формувальним і підсумковим оцінюванням:

формувальне оцінювання: використовується для оцінки процесу навчання, мотивації та соціальних навичок учня, а не для виставлення балів. Воно допомагає вчителю скоригувати навчальний процес, а учню - зрозуміти, в чому йому потрібно покращитись.

підсумкове оцінювання: наприклад, тематичне, семестрове або річне, яке підсумовує результат навчання.

гнучкість та академічна свобода: вчителі мають більшу свободу адаптувати процеси оцінювання під свій клас.

Нові інструменти та показники:

вербальні оцінки: замість балів у початкових класах використовується вербальне оцінювання, що включає коментарі вчителя, які описують прогрес учня.

рівнева система: у 3-4 класах запроваджується чотири рівні: початковий (П), середній (С), достатній (Д) та високий (В).

описові судження: вчитель формулює оціночні судження, які можуть слугувати зразком для самооцінювання та взаємооцінювання учнів.

фіксація досягнень за групами результатів: замість балів за кожне окреме завдання, вчитель концентрується на трьох-чотирьох ключових групах результатів, які дають більш повну картину розвитку учня.

використання сучасних технологій: вчителям пропонується використовувати різноманітні інструменти для формувального оцінювання, такі як сервіси для опитувань, інтерактивні дошки та платформи для спільних проєктів.

чіткі критерії оцінювання з детальним описом рівнів для кожного виду робіт.

шкали: інструмент, який може використовуватися для оцінки ставлень учнів до навчання.

Отже, нове оцінювання в НУШ – це не додаткове навантаження, а нова культура навчання. Головне – побачити в цих змінах не складність, а можливість зробити оцінювання людяним і справді корисним.

Наталія ДОЛГОПОЛОВА

# data[].attributes.headline
Безбородова Сніжана

# data[].attributes.subject
Безбородова Сніжана

# data[].attributes.body
Навіщо проводиться моніторинг ІПР

Основна мета моніторингу — забезпечити ефективність надання освітніх та корекційно-розвиткових послуг і досягнення поставлених цілей.

Моніторинг необхідний для:

1. Оцінки прогресу та досягнення цілей:

Визначити, наскільки успішно здобувач освіти опановує навчальний матеріал та розвиває ключові компетентності, визначені в ІПР.

Зібрати об'єктивні дані, що підтверджують чи спростовують ефективність педагогічних стратегій.

2. Визначення ефективності підтримки:

Перевірити, чи є адекватними та достатніми надані адаптації, модифікації та корекційно-розвиткові послуги.

Оцінити вплив роботи фахівців (логопеда, психолога, корекційного педагога) на розвиток учня.

3. Своєчасного коригування програми:

Виявити прогалини або бар'єри у навчанні чи соціалізації, які потребують негайного перегляду методів роботи.

Прийняти рішення про необхідність зміни цілей, форм роботи, інтенсивності послуг або залучення нових фахівців.

4. Підзвітності та співпраці:

Надати батькам, педагогам та адміністрації об'єктивну інформацію про динаміку розвитку дитини.

Забезпечити відповідність інклюзивного навчання законодавчим вимогам.

# data[].attributes.headline
Моніторинг ІПР дає змогу Моніторинг ІПР дає змогу відслідковувати, як учень просувається в досягненні своїх цілей і задач. Це допомагає вчителям та батькам розуміти, на якому етапі знаходиться учень і чи досягає він або вона бажаних результатів.                          Моніторинг ІПР - це постійний процес. Оцінка прогресу учня повинна відбуватися на всіх етапах реалізації індивідуального плану.

# data[].attributes.subject
Моніторинг ІПР дає змогу Моніторинг ІПР дає змогу відслідковувати, як учень просувається в досягненні своїх цілей і задач. Це допомагає вчителям та батькам розуміти, на якому етапі знаходиться учень і чи досягає він або вона бажаних результатів.                          Моніторинг ІПР - це постійний процес. Оцінка прогресу учня повинна відбуватися на всіх етапах реалізації індивідуального плану.

# data[].attributes.headline
Ольга Єжакова

# data[].attributes.subject
Ольга Єжакова

# data[].attributes.body
Індивідуаль напрограма розвитку (ІПР) – це не просто документ, а інструмент підтримки учня в його унікальному освітньому маршруті. Але ефективність ІПР залежить не лише від її складання, а й від системного моніторингу. Моніторинг дозволяє побачити, як змінюється ситуація учня, чи працюють обрані стратегії, чи потрібна корекція. Це спосіб узгодити дії вчителів, асистентів, психолога, батьків – усіх, хто залучений до розвитку дитини. Регулярне відстеження результатів дає змогу аргументовано говорити з батьками, адміністрацією, фахівцями. Коли учень бачить свій прогрес, навіть у дрібницях – це надихає.

Здійснювати моніторинг потрібно:

- на початку навчального року, щоб зафіксувати базовий рівень і визначити реалістичні цілі;

- регулярно, але гнучко (оптимально – після завершення певного етапу роботи);

- після змін у програмі (якщо вносяться корективи – важливо перевірити їх ефективність);

- перед підсумковим оцінюванням, щоб мати об’єктивну картину до завершення навчального періоду.

При цьому слід пам'ятати, що моніторинг – це не контроль, а підтримка. Він має бути зрозумілим, доступним і не перевантажувати вчителя. Варто використовувати прості інструменти: чек-листи, спостереження, короткінотатки, фотофіксацію, рефлексивні записи учня.

# data[].attributes.headline
Ольга Єжакова

# data[].attributes.subject
Ольга Єжакова

# data[].attributes.body
Сьогодні ми говоримо про те, що стає визначальним для якості освіти — про управління навчальним поступом учнів. Це не просто модне словосполучення, а ключ до розуміння того, як школа може стати простором розвитку, а не лише передачі знань.

Ще донедавна навчальний поступ був справою окремого вчителя. Хтось створював власні таблиці спостережень, хтось — портфоліо учня, хтось — рефлексивні щоденники. Це були цінні ініціативи, але вони залишалися локальними, індивідуальними, часто незрозумілими для колег, адміністрації чи батьків.

Сьогодні ми маємо шанс перетворити ці ініціативи на системну норму школи. Це означає — створити єдину логіку, єдину мову, єдину культуру відстеження і підтримки поступу учня. Не для контролю, а для розвитку. Не для звітності, а для розуміння.

Управління поступом — це не лише про оцінки. Це про

·         регулярне спостереження за динамікою навчання;

·         фіксацію сильних і слабких сторін;

·         адаптацію навчального процесу до потреб учня;

·         спільну відповідальність учителя, учня, батьків і школи.

Це процес, який потребує інструментів: рубрик, чек-листів, аналітичних таблиць, рефлексивних практик. Але ще більше — він потребує культури. Культури довіри, відкритості, партнерства.

Коли школа має спільне бачення поступу — вона стає командою. Коли кожен учитель розуміє, як його предмет впливає на загальний розвиток дитини — ми будуємо цілісну освітню траєкторію. Коли адміністрація не просто збирає дані, а допомагає їх осмислити — ми маємо справжнє управління, а не формальність.

Наше завдання — зробити поступ видимим. Для учня — щоб він бачив свій прогрес. Для вчителя — щоб міг коригувати навчання. Для школи — щоб могла приймати стратегічні рішення.

Це виклик. Але це і шанс. Шанс перейти від розрізнених дій до спільної системи. Від індивідуальних зусиль — до колективної сили.

# data[].attributes.headline
Ольга Єжакова

# data[].attributes.subject
Ольга Єжакова

# data[].attributes.body
Ми живемо в час змін, і одна з найважливіших трансформацій, яку переживає сучасна школа — це переосмислення філософії оцінювання. У межах Нової української школи ми поступово відходимо від традиційного уявлення про оцінку як інструмент контролю, порівняння чи покарання. Натомість ми формуємо нову культуру оцінювання — культуру підтримки, розвитку і партнерства.

Сьогодні оцінювання — це не просто цифра в журналі. Це зворотний зв’язок, який допомагає учню усвідомити свої сильні сторони, визначити напрямки для зростання і відчути себе суб’єктом навчального процесу.

Формувальне оцінювання, яке ми впроваджуємо, дає змогу бачити процес, а не лише результат. Воно включає самооцінювання, взаємооцінювання, рефлексію, діалог. Це оцінювання, яке не зупиняє, а веде вперед. Ми оцінюємо не помилки, а прогрес. Не порівнюємо учнів між собою, а допомагаємо кожному порівняти себе — сьогоднішнього з учорашнім.

Нові інструменти — рубрики, чек-листи, портфоліо, словесні характеристики — дають змогу зробити оцінювання прозорим, зрозумілим і справедливим.

Це вимагає від нас нової ролі. Ми — не лише вчителі, ми — фасилітатори, наставники, партнери. Ми створюємо середовище, де дитина не боїться помилитися, бо знає: помилка — це точка росту.

Так, це непросто. Це потребує часу, методичної підтримки, переосмислення власних підходів. Але це варте зусиль. Бо ми не просто змінюємо оцінювання — ми змінюємо культуру навчання. Ми формуємо школу, де кожен учень має право на успіх.

# data[].attributes.headline
Д'яченко Ольга

# data[].attributes.subject
Д'яченко Ольга

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в Новій українській школі (НУШ) — це один із ключових елементів реформи освіти, спрямований на підтримку компетентнісного навчання, розвиток вмотивованого учня та формування життєвих навичок.

# data[].attributes.headline
Яна Іванова 

# data[].attributes.subject
Яна Іванова 

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

Моніторинг індивідуальних програм розвитку здійснюється для оцінки ефективності освітнього процесу та визначення успіхів і потреб дитини. Його проводять регулярно протягом навчального року — у середині та наприкінці семестру. Результати моніторингу дають змогу своєчасно скоригувати ІПР і забезпечити індивідуальний підхід до навчання та розвитку учня.

# data[].attributes.headline
Людмила Нікіши

# data[].attributes.body
Людмила Нікішина

Моніторинг індивідуальної програми розвитку (ІПР) проводиться для дітей з особливими освітніми потребами (ООП), які навчаються в інклюзивних класах. Це процес спостереження за динамікою розвитку дитини та оцінки ефективності заходів, передбачених ІПР.

Для кого проводиться моніторинг

·        Для дітей з особливими освітніми потребами, які навчаються в інклюзивних класах (групах) закладів дошкільної та загальної середньої освіти.

·        Моніторинг здійснюється командою психолого-педагогічного супроводу дитини, до якої входять:

o   Класовод/класний керівник.

o   Асистент вчителя.

o   Корекційні педагоги (логопед, дефектолог, психолог та інші).

o   Батьки (офіційні представники) дитини.

Коли проводиться моніторинг: Індивідуальна програма розвитку — це динамічний документ, який регулярно переглядається, тому і моніторинг має систематичний характер.

·        Обов'язковий плановий моніторинг проводиться двічі на рік:

o   Після першого семестру (півріччя), щоб оцінити проміжні результати.

o   Наприкінці навчального року, щоб підбити підсумки та запланувати роботу на наступний рік.

·        Позаплановий (позачерговий) моніторинг може бути ініційований у будь-який момент, якщо:

o   У дитини виникають труднощі у засвоєнні матеріалу.

o   Дитина досягає значних успіхів і потребує ускладнення завдань.

o   Будь-який член команди супроводу бачить необхідність внести зміни до ІПР.

# data[].attributes.headline
Людмила Нікіши

# data[].attributes.body
Людмила Нікішина

Управління навчальним поступом передбачає створення нової моделі освіти, що базується на новому змісті, новому вчителеві та новому освітньому середовищі. Головна мета – перейти від запам'ятовування фактів до компетентнісного навчання, яке розкриває потенціал дитини, навчає критично мислити та застосовувати знання на практиці. Ключовими елементами реалізації є дитиноцентризм, педагогіка партнерства, академічна свобода вчителя та автономія школи.

Ключові аспекти реалізації

·        Новий зміст освіти:

·        Перехід до компетентнісного навчання, де головне – формування навичок та вмінь, а не просто знань.

·        Навчання базується на ключових компетентностях, таких як уміння вчитися, спілкуватися, критично мислити, вирішувати проблеми, співпрацювати тощо.

·        Змінено підходи до оцінювання, зокрема, впроваджується формувальне оцінювання.

·        Передбачається перехід до 12-річної школи з трирічною профільною старшою школою.

·        Новий учитель:

·        Зростання ролі вчителя, який має академічну свободу у виборі методів та засобів навчання.

·        Акцент на розвитку професійності, педагогічної майстерності та постійному вдосконаленні.

·        Розвиток педагогіки партнерства, що передбачає рівноправні та партнерські стосунки між усіма учасниками освітнього процесу.

·        Нове освітнє середовище:

·        Створення комфортного, безпечного та мотивуючого простору для навчання.

·        Організація освітнього процесу на принципах дитиноцентризму, де враховуються інтереси, потреби та особливості розвитку учня.

·        Децентралізація управління освітою та надання школам реальної автономії для формування власних освітніх програм.

·        Наскрізний процес виховання, спрямований на формування цінностей та демократичних принципів.

# data[].attributes.headline
Людмила Нікіши

# data[].attributes.body
Людмила Нікішина

В основі оцінювання діяльності учнів лежить принцип позитивного підходу, який зосереджується на прогресі та досягненнях учня, а не на його невдачах. Цей підхід включає також інші ключові принципи, такі як багатовимірність оцінки (знання, навички, ставлення, поведінка), врахування індивідуальних стилів навчання, чіткі критерії оцінювання та адекватність інструментів. Метою є не просто виставлення оцінки, а надання зворотного зв'язку для подальшого розвитку учня.

Ключові принципи оцінювання

Позитивний підхід:

Оцінка фокусується на досягненнях та прогресі учня, а не на його невдачах.

Багатовимірність:

Оцінюються всі аспекти компетентності учня, зокрема:

Знання та вміння їх застосовувати.

Емоційно-ціннісне ставлення.

Сформованість навичок здорової та безпечної поведінки.

Фактична поведінка в реальних життєвих ситуаціях.

Індивідуалізація:

Оцінка враховує домінантні стилі навчання учнів та їхні індивідуальні особливості.

Чіткі критерії:

Перед виконанням роботи учням мають бути чітко повідомлені цілі та критерії оцінювання.

Адекватність:

Інструменти оцінювання (методи, процедури) мають відповідати навчальним завданням та учням.

Зв'язок з процесом навчання:

Оцінювання є невід'ємною частиною навчального процесу, що дозволяє вчасно коригувати завдання та надавати підтримку.

Рефлексія:

Особливо в формувальному оцінюванні, важливим є усвідомлення учнем своєї навчальної діяльності та аналіз власних результатів.

# data[].attributes.headline
Тетяна Мельник

# data[].attributes.subject
Тетяна Мельник

# data[].attributes.body
Моніторинг Індивідуальних програм розвитку (ІПР) є дуже важливим елементом в роботі з дітьми, особливо з особливими освітніми потребами.

Для чого потрібен моніторинг ІПР?

Мета моніторингу — це оцінка ефективності реалізації ІПР та динаміки розвитку дитини. Він дозволяє:

1. Встановити відповідність індивідуальної програми особливим освітнім потребам дитини.

2. Оцінити рівень відповідності отриманих результатів індивідуальним очікуванням і цілям, що прогнозувалися в ІПР.

3. Виявити труднощі в реалізації ІПР та ухвалити рішення щодо їх усунення (наприклад, зміна методів, стратегій, адаптацій, модифікацій).

4. Уточнити вплив реалізації ІПР на розвиток дитини.

5. Переглянути та уточнити перспективні цілі та короткострокові завдання ІПР.

6. Зібрати відомості про успіхи дитини (наприклад, учнівські роботи, результати тестів, спостереження).

7. Забезпечити підзвітність перед батьками та адміністрацією закладу.

8. Оцінити діяльність дитини не лише з позицій набутих знань, але й, передусім, з позицій прогресивного розвитку.

Коли проводиться моніторинг ІПР?

Моніторинг є систематичним процесом, а перегляд ІПР (на основі моніторингу) здійснюється:

1. Регулярно: Зазвичай, ІПР розробляється на один рік і переглядається (коригується) двічі на рік (наприклад, наприкінці першого півріччя і наприкінці навчального року).

2. За потреби частіше: Члени Команди психолого-педагогічного супроводу (ППС) можуть запропонувати провести позачергові збори для перегляду та модифікації ІПР у будь-який момент, якщо виникає така необхідність.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти.

# data[].attributes.subject
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти.

# data[].attributes.body
Філософія оцінювання в НУШ змінилася з контрольно-каральної на формувально-мотиваційну. Головна мета — оцінювання для навчання, спрямоване на розвиток і прогрес учня.

Виконую.

Зміна філософії оцінювання в НУШ: Нові підходи та інструменти

Філософія оцінювання в НУШ змінилася з контрольно-каральної на формувально-мотиваційну. Головна мета — оцінювання для навчання, спрямоване на розвиток і прогрес учня.

АспектСтара школа (Традиційна)Нова українська школа (НУШ)Головна метаКонтроль знань, виставлення підсумкової оцінки.Підтримка, мотивація, діагностика прогресу (Формувальне оцінювання).ФідбекЗдебільшого оцінка (бал/позначка).Конструктивний зворотний зв'язок: що добре, що покращити, як це зробити.Ключовий підхідСумативне (підсумкове) оцінювання.Формувальне оцінювання (постійне, вбудоване в урок).Участь учняПасивна.Активна: самооцінювання, взаємооцінювання, рефлексія.Предмет оцінюванняПереважно знання.Компетентності (знання, вміння, наскрізні навички: співпраця, критичне мислення).

Ключові інструменти:

1. Формувальне: "Вихідний квиток", "Світлофор", "Дві зірки та побажання", рубрики, чек-листи.

2. Підсумкове: 12-бальна шкала (5-9 кл.), оцінювання за групами результатів навчання, Портфоліо, проєкти.

3. Критерії: Чотири рівні навчальних досягнень (Початковий, Середній, Достатній, Високий).

З повагою, Сергій МІЩЕНКО.

# data[].attributes.headline
Наталія Баранова

# data[].attributes.subject
Наталія Баранова

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) є важливим етапом у роботі у сфері інклюзивної освіти для дітей з особливими освітніми потребами (ООП).

Освіта (діти з ООП): перевірка ефективності ІПР, оцінка динаміки розвитку дитини, виявлення труднощів та коригування цілей, завдань і послуг. Коли: тричі на рік (планово) та за потребою (позапланово, якщо є значні успіхи або проблеми), щоденне спостереження фахівцями.

# data[].attributes.headline
Наталія Баранова

# data[].attributes.subject
Наталія Баранова

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом є ключовим елементом філософії НУШ. Передбачає не лише фіксацію, а й активне формування та підтримку індивідуальної траєкторії розвитку кожного учня.

Ключові етапи:

Ініціативи: окремі вчителі використовують формувальне оцінювання та власні методики моніторингу.

Колаборація: вчителі спільно визначають критерії оцінювання та обмінюються даними. Запроваджуються спільні інструменти.

Системна норма: поступ інтегровано у стратегію школи. Передбачає чіткі процедури моніторингу та підтримки, регулярний аналіз прогресу для прийняття рішень (програми, ресурси), навчання вчителів аналізу даних та диференціації.

Управління поступом стає не випадковим успіхом, а стабільним, прозорим процесом, що забезпечує якість освіти та індивідуальний розвиток кожного учня.

# data[].attributes.headline
Наталія Баранова

# data[].attributes.subject
Наталія Баранова

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ — це перехід від системи, яка сортує учнів, до системи, яка навчає їх вчитися, розуміти свій прогрес і брати відповідальність за власне навчання.

Філософія НУШ (Оцінювання для навчання)

Оцінювання як підтримка (діагностика, допомога у навчанні)

Фокус на прогресі та потребах кожного учня

Використання вербальних/описових оцінок та суджень

Спільна відповідальність вчителя та учня

# data[].attributes.headline
Олена Долга 

# data[].attributes.subject
Олена Долга 

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) — це важлива складова роботи з дітьми, які мають особливі освітні потреби (ООП). Він забезпечує оцінку ефективності ІПР, дає змогу своєчасно коригувати навчальний процес і забезпечувати реальний розвиток дитини.

Для чого проводиться моніторинг ІПР

1.     Відстеження динаміки розвитку дитини.
Дає змогу бачити, як змінюються знання, уміння, поведінка, емоційно-вольова сфера дитини у процесі реалізації ІПР.

2.     Оцінка ефективності запланованих заходів.
Чи працюють обрані методи, підходи, адаптації та модифікації навчання.

3.     Коригування ІПР.
Якщо певні цілі не досягаються, команда психолого-педагогічного супроводу може змінити підходи, стратегії, завдання.

4.     Інформування батьків і педагогів.
Моніторинг надає зрозумілу картину прогресу дитини для всіх учасників освітнього процесу.

5.     Підготовка до повторного проходження КО у ІРЦ.
Дані моніторингу потрібні, щоб показати результати реалізації рекомендацій ІРЦ та визначити подальші кроки підтримки.

Коли проводиться моніторинг ІПР

Згідно з методичними рекомендаціями МОН України:

Поточний моніторинг — здійснюється постійно у процесі навчання (вчителем, асистентом учителя, фахівцями команди супроводу).

o    спостереження за дитиною;

o    аналіз виконання завдань;

o    оцінка поведінки, самостійності, взаємодії.

2.     Проміжний моніторинг — 1–2 рази на семестр, зазвичай у кінці кожного навчального періоду.

o    команда супроводу аналізує досягнення за кожною ціллю ІПР;

o    за потреби — вносяться зміни до програми.

3.     Підсумковий моніторинг — у кінці навчального року.

o    оцінюється виконання ІПР у цілому;

o    готуються висновки для подальшої роботи або створення нової ІПР на наступний рік.

Важливо

Моніторинг ІПР — це не просто контроль, а інструмент підтримки дитини. Його мета — допомогти створити умови, у яких дитина максимально реалізує свої можливості.

# data[].attributes.headline
Волкова К. О.

# data[].attributes.subject
Волкова К. О.

# data[].attributes.body
1. 🔍 Що таке навчальний поступ?

Навчальний поступ — це динаміка інтелектуального, емоційного та соціального розвитку учня, що відображає його індивідуальну освітню траєкторію. Він охоплює не лише академічні досягнення, а й формування компетентностей, мотивації та самостійності.

2. 👩‍🏫 Індивідуальні ініціативи вчителів

Використання авторських методик оцінювання.

Впровадження формувального оцінювання.

Розробка індивідуальних освітніх маршрутів.

Педагогічна рефлексія та адаптація підходів до потреб учнів.

Ці дії часто залишаються локальними, не інтегрованими в загальну політику школи.

3. 🧩 Перехід до системної норми

Щоб навчальний поступ став частиною шкільної культури, потрібні:

Стратегічне управління: включення поступу в освітню стратегію закладу.

Нормативне закріплення: протоколи, положення, рішення педради.

Цифрові інструменти: системи моніторингу, електронні портфоліо.

Професійна підтримка: навчання педагогів, обмін досвідом.

Культура довіри: відкритість до діалогу між учнями, вчителями, батьками.

4. 📊 Роль адміністрації

Адміністрація має:

Створити умови для узгодженого підходу до оцінювання.

Забезпечити регулярний аналіз поступу на рівні класів і школи.

Інтегрувати результати в управлінські рішення (наприклад, при плануванні підтримки, формуванні груп, виборі програм)

# data[].attributes.headline
1. 🔍 Що таке навчальни

# data[].attributes.body
1. 🔍 Що таке навчальний поступ?

Навчальний поступ — це динаміка інтелектуального, емоційного та соціального розвитку учня, що відображає його індивідуальну освітню траєкторію. Він охоплює не лише академічні досягнення, а й формування компетентностей, мотивації та самостійності.

2. 👩‍🏫 Індивідуальні ініціативи вчителів

Використання авторських методик оцінювання.

Впровадження формувального оцінювання.

Розробка індивідуальних освітніх маршрутів.

Педагогічна рефлексія та адаптація підходів до потреб учнів.

Ці дії часто залишаються локальними, не інтегрованими в загальну політику школи.

3. 🧩 Перехід до системної норми

Щоб навчальний поступ став частиною шкільної культури, потрібні:

Стратегічне управління: включення поступу в освітню стратегію закладу.

Нормативне закріплення: протоколи, положення, рішення педради.

Цифрові інструменти: системи моніторингу, електронні портфоліо.

Професійна підтримка: навчання педагогів, обмін досвідом.

Культура довіри: відкритість до діалогу між учнями, вчителями, батьками.

4. 📊 Роль адміністрації

Адміністрація має:

Створити умови для узгодженого підходу до оцінювання.

Забезпечити регулярний аналіз поступу на рівні класів і школи.

Інтегрувати результати в управлінські рішення (наприклад, при плануванні підтримки, формуванні груп, виборі програм)

# data[].attributes.headline
Заярна Тетяна

# data[].attributes.subject
Заярна Тетяна

# data[].attributes.body
Моніторинг Індивідуальної програми розвитку (ІПР) є  важливим процесом у системі інклюзивної освіти. Він забезпечує гнучкість, ефективність та відповідність програми поточним освітнім потребами учня з особливими освітніми потребами. Моніторинг ІПР – це систематичне відстеження реалізації програми та оцінювання динаміки розвитку учня.  Моніторинг ІПР має бути регулярним, але різнорівневим – від щоденного відстеження до формального перегляду. Також обов’язкова оцінка ІПР фахівцями Інклюзивно-ресурсного центру (ІРЦ). Її проводять для визначення подальшої освітньої стратегії

# data[].attributes.headline
Заярна Тетяна

# data[].attributes.subject
Заярна Тетяна

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом – є ключовим елементом філософії НУШ, що передбачає системне відстеження та підтримку індивідуальної освітньої траєкторії кожного учня. Перехід від окремих ініціатив учителів до системної норми школи вимагає злагодженої роботи всього педагогічного колективу та чітких адміністративних рішень.

# data[].attributes.headline
Тетяна Заярна

# data[].attributes.subject
Тетяна Заярна

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в Новій українській школі є однією з ключових реформ, що передбачає перехід від контролюючої функції оцінки до мотиваційно-розвивальної та підтримуючої. Основний акцент зміщується з оцінювання засвоєння матеріалу на оцінювання прогресу учня та формування ключових компетентностей.

Головна ідея полягає в тому, щоб зробити оцінювання інструментом навчання, а не просто фіксацією результату. Система оцінювання в НУШ включає різні підходи, які використовуються на різних етапах навчання:

-формувальне оцінювання

-самооцінювання та взаємооцінювання

-підсумкове  оцінювання (оцінювання за групами результатів та фіксація результатів)

Нові інструменти оцінювання

Картки самооцінки, таблиці взаємооцінки

Діагностичні картки, листи спостереження

Автентичне оцінювання (проєкти, портфоліо, дослідження)

Комплексна підсумкова робота

Рубрики (критеріальні шкали)

Онлайн-тести та опитувальники (Kahoot!, Google Forms, LearningApps)

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
діти за партою нуш

# data[].attributes.headline
Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і для кого?

# data[].attributes.subject
Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і для кого?

# data[].attributes.body
Сама назва "Індивідуальна програма розвитку" говорить про її мету та завдання. Вибір оптимальних для конкретної дитини педагогічних задач через роботу команди спеціалістів, що мають на меті позитивні зміни в вихованні та сприяють розвитку конкретної дитини. Складання програми починається із запитів батьків, рекомендаціїї групи експертів, діагностики педагогічних навчальних занять . Моніторинг особистих змін учня в процесі реалізаціїї програми та її дієвість це головна задача ІПР. Тому , програма і має можливість її певної зміни за результатами моніторингу досяжності поставлених цілей та усунення недоліків.

# data[].attributes.headline
Управління навчальним поступом: від індивідуальних учителів до системної норми школи

# data[].attributes.subject
Управління навчальним поступом: від індивідуальних учителів до системної норми школи

# data[].attributes.body
Реформа шкільної освіти відкриває багато можливостей для управління на засадах автономіїї. Колектив може обрати програми та проєкти які відповідають запитам учнів, сприяють створенню позитивного іміджу закладу. Моніторинг запитів соціуму спонукає до пошуку відповідних можливостей педагогічного колективу , пошуку ідей та інновацій, відкриває можливості для професійних ініціатив які потребують підтримки.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінювання НУШ

# data[].attributes.subject
Зміна філософії оцінювання НУШ

# data[].attributes.body
Ідея зміни підходів до оцінювання НУШ є важливим підходом. Вона чітко окреслює потребу в оцінюванні власного розвитку дитини на основі її власних прогресів та позитивних змін.

Формувальне оцінювання спонукає вчителя шукати підходи для розвитку особистих якостей конкретної дитини не порівнюючи її з іншими.

Формувальне оцінювання спонукає до аналізу в виборі методів та форм роботи вчителя , перегляду календарних планів , особливих підходів до кожної дитини.

# data[].attributes.headline
Олена Шелкова

# data[].attributes.subject
Олена Шелкова

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальної програми розвитку для дітей з особливими освітніми потребами є важливим процесом, який допомагає забезпечити ефективність та відповідність програми потребам дитини.

Для чого потрібен моніторинг ІПР:

Відстеження прогресу: Моніторинг дозволяє відстежувати прогрес дитини у досягненні цілей, визначених в ІПР. Це допомагає визначити, чи є програма ефективною, чи потребує вона коригування.

Виявлення проблем: Моніторинг може допомогти виявити проблеми, які можуть заважати дитині досягати успіху, такі як невідповідні методи навчання, недостатня підтримка або зміни у потребах дитини.

Прийняття обґрунтованих рішень: На основі даних моніторингу команда ІПР може приймати обґрунтовані рішення щодо коригування програми, зміни цілей або надання додаткової підтримки. Забезпечення підзвітності: Моніторинг забезпечує підзвітність команди ІПР перед батьками та іншими зацікавленими сторонами щодо прогресу дитини та ефективності програми.

Покращення якості ІПР: Регулярний моніторинг допомагає покращити якість ІПР, роблячи її більш ефективною та адаптованою до потреб дитини.

# data[].attributes.headline
Олена Борисенко

# data[].attributes.subject
Олена Борисенко

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) потрібен для оцінки прогресу дитини, коригування програми та забезпечення відповідності її освітнім потребам. Його проводять регулярно (зазвичай двічі на рік) та за потреби частіше, особливо коли виникають труднощі або з'являються нові цілі.

Оцінка прогресу: Встановлює, чи досягаються поставлені в ІПР цілі та наскільки дитина засвоює навчальний матеріал.

Виявлення труднощів: Допомагає виявити проблеми, які виникають у дитини під час навчання.

Коригування програми: Дозволяє вчасно внести зміни до ІПР, якщо поточні методи не дають результату, або якщо дитина переходить на новий рівень складності.

Забезпечення відповідності: Гарантує, що ІПР відповідає реальним потребам дитини, її інтересам та можливостям.

Контроль: Слугує документальним підтвердженням організації навчального процесу для дітей з особливими освітніми потребами, що важливо при перевірках з боку органів управління освітою.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
 діти клас навчання

# data[].attributes.headline
Олена Борисенко

# data[].attributes.subject
Олена Борисенко

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ полягає в переході від оцінювання знань до оцінювання компетентностей, що включає предметні та особистісні навички, а також у зміщенні фокусу на формувальне оцінювання, яке підтримує процес навчання. Нові підходи включають: фіксацію прогресу учня, а не лише фінального результату; використання вербальних оцінок та рівневої системи (П, С, Д, В) для фіксації досягнень, особливо в початковій школі. Ключовим інструментом є узагальнені групи результатів, які дозволяють оцінювати комплексно, а не за численними критеріями.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
школа діти навчання

# data[].attributes.headline
Катерина Рудика

# data[].attributes.subject
Катерина Рудика

# data[].attributes.body
Філософія оцінювання в Новій українській школі (НУШ) зазнала докорінних змін, переходячи від традиційного підсумкового оцінювання до формувального оцінювання.

Головною відмінністю є переважання формувального оцінювання, яке:

Орієнтоване на розвиток здобувачів освіти, а не на їхню класифікацію чи ранжування.

Акцентує увагу на процесі навчання, а не лише на кінцевому результаті.

Базується на дитиноцентризмі та індивідуалізації, враховуючи унікальні потреби та темп кожного учня.

Передбачає постійний і конструктивний зворотний зв'язок (feedback), який допомагає учням зрозуміти, чого вони досягли та над чим ще потрібно працювати. Уникаються неконкретні фрази на кшталт "Молодець", "Добре".

Сприяє самооцінюванню та взаємооцінюванню учнів, розвиваючи їхню здатність до рефлексії та відповідальності за власне навчання.

Інструменти: зворотний зв'язок, щоденник спостережень, шкала оцінювання, самооцінювання.

# data[].attributes.headline
Діана Фоміна

# data[].attributes.subject
Діана Фоміна

# data[].attributes.body
Як заступник директора з навчально-виховної роботи, я б розглядала управління навчальним поступом як системний процес, що поєднує індивідуальні ініціативи вчителів з загальношкільними стандартами якості.

Управління навчальним поступом — це баланс між творчістю вчителів та стандартизацією. Головне:

1. Підтримувати ініціативи.

2. Систематизувати найкраще.

3. Забезпечувати якість через моніторинг та навчання.

Це дозволяє підвищити ефективність навчання та створити комфортне середовище для розвитку учнів і педагогів.

# data[].attributes.headline
Галина Новикова

# data[].attributes.subject
Галина Новикова

# data[].attributes.body
Основні принципи нової філософії оцінювання в НУШ полягають у наступному:

1) головна мета оцінювання — не контролювати чи карати, а забезпечувати розвиток учня та підтримку освітнього процесу;

2) ключовим видом є формувальне оцінювання, яке фокусується на прогресі та досягненнях, реалізуючи позитивний підхід;

3) оцінюється не лише обсяг знань, але й рівень опанування ключових компетентностей відповідно до груп результатів навчання;

4) важливу роль відіграє змістовний зворотний зв'язок (фідбек), який детально вказує, що потрібно вдосконалити, а не лише констатує помилку;

5) учні активно залучаються до процесу через самооцінювання та рефлексію, що формує їхню відповідальність та вміння аналізувати власну діяльність.

# data[].attributes.headline
Тетяна Вакал 

# data[].attributes.subject
Тетяна Вакал 

# data[].attributes.body
Головна зміна філософії оцінювання в НУШ — це перехід від оцінювання як вироку до оцінювання для навчання.

Ключові зміни:

1. Пріоритет Формувального оцінювання:

2.Партнерство та відповідальність:

3.Оцінювання за групами результатів:

Нові підходи та інструменти:

Компетентнісний: оцінювання здатності застосовувати знання і навички (уміння) у життєвих ситуаціях.

Формувальний: моніторинг та підтримка прогресу протягом навчання.

Автентичний: оцінювання через виконання завдань, максимально наближених до реального життя.

# data[].attributes.headline
Чаплик Наталя

# data[].attributes.subject
Чаплик Наталя

# data[].attributes.body
Основні аспекти зміни філософії оцінювання в НУШ:

1. Оцінювання як підтримка, а не покарання

Оцінювання спрямоване не на покарання учня за помилки, а на підтримку його розвитку.

Учень отримує зворотний зв’язок, який допомагає зрозуміти свої сильні сторони та області для покращення.

2. Формувальне оцінювання (формативне)

Акцент на формувальному оцінюванні, яке відбувається під час навчального процесу.

Учитель допомагає учням аналізувати свої помилки, підказує, як рухатися далі.

Результати оцінювання використовуються для корекції освітнього процесу.

3. Компетентнісний підхід

Оцінюється не лише рівень знань, а й умінь, навичок, цінностей і ставлень.

Важливий розвиток критичного мислення, комунікативних навичок, креативності.

4. Індивідуальний розвиток

Оцінювання враховує індивідуальні особливості дитини.

Підкреслюється важливість особистісного прогресу учня, а не порівняння з іншими.

5. Залучення учнів до оцінювання

Учні вчаться самооцінюванню та взаємооцінюванню.

Розвивається відповідальність за власне навчання.

6. Відмова від традиційної 12-бальної шкали в початковій школі

Замість цього застосовуються словесні або інші альтернативні форми оцінювання, що менш стресові.

Чому це важливо?

Такий підхід сприяє формуванню мотивації до навчання, розвитку самостійності, критичного мислення та позитивної самооцінки.

Він відповідає вимогам сучасного суспільства, де важливі не лише знання, а й уміння застосовувати їх у житті.

Підтримує цінності Нової української школи — інклюзивність, розвиток особистості, партнерство між учителем і учнем.

# data[].attributes.headline
«Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти»:

# data[].attributes.subject
«Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти»:

# data[].attributes.body
У Новій українській школі оцінювання перестає бути засобом контролю і перетворюється на інструмент розвитку.

Його головна мета – допомогти учню усвідомити власний поступ у навчанні, сформувати мотивацію до самовдосконалення, а не просто отримати оцінку.

🔹 Основні зміни філософії оцінювання:

Від контролю до підтримки:

Учитель не просто перевіряє, а супроводжує навчання, допомагає зрозуміти помилки та шляхи їх виправлення.

Від оцінки до зворотного зв’язку:

Замість цифри — пояснення, що вже виходить, над чим ще треба працювати.

Від порівняння учнів між собою — до порівняння з власним прогресом:

Кожен учень оцінюється відносно свого стартового рівня і індивідуальної траєкторії розвитку.

Увага на компетентностях, а не лише на знаннях:

Важливо не просто, що учень знає, а як він уміє застосувати знання в реальних ситуаціях.

Спільна участь усіх суб’єктів:

Учитель, учень і батьки спільно аналізують результати, планують наступні кроки.

🔹 Нові інструменти оцінювання:

Формувальне оцінювання (щоденний зворотний зв’язок, спостереження, рефлексія);

Критеріальне оцінювання (чіткі, зрозумілі для учнів показники успіху);

Портфоліо досягнень (збір доказів навчального поступу);

Рубрики (таблиці критеріїв);

Самооцінювання та взаємооцінювання;

Рефлексивні щоденники, картки спостереження.

🔹 Головний принцип:

Оцінювання – це діалог про навчання, а не судження про учня.

Марина НЕДОШИТКО

# data[].attributes.headline
Марина Ганевська

# data[].attributes.subject
Марина Ганевська

# data[].attributes.body
Ефективне управління навчальним поступом у школі — це не лише питання окремих вчительських ініціатив, а й результат системного підходу, який інтегрує індивідуальні зусилля у спільну стратегію розвитку закладу освіти.

На початковому етапі зміни часто починаються з творчих ініціатив окремих педагогів: нові методики викладання, проєктні роботи, інтерактивні технології чи інноваційні підходи до оцінювання. Такі ініціативи є двигуном розвитку, адже вони демонструють можливості, надихають колег та формують позитивну навчальну культуру.

Проте для того, щоб успіхи окремих учителів впливали на рівень навчального поступу всього закладу, важливо трансформувати їх у системну норму школи. Це включає:

Стандартизацію найкращих практик: ефективні методи та підходи стають частиною внутрішніх правил і процедур.

Спільне планування та координацію: обговорення навчальних стратегій на рівні педагогічних рад та методичних об’єднань.

Моніторинг та оцінювання результатів: регулярний аналіз прогресу учнів і ефективності впроваджених інновацій.

Підтримку професійного розвитку вчителів: навчання, наставництво та обмін досвідом забезпечують стабільне впровадження нових практик.

Таким чином, управління навчальним поступом перетворюється із локальної активності окремого вчителя на цілісну систему розвитку школи. Важливо пам’ятати, що інновації в освіті не втрачають своєї цінності лише тоді, коли вони стають доступними для всієї педагогічної спільноти та інтегруються в стратегію школи.

# data[].attributes.headline
Марина Ганевська

# data[].attributes.subject
Марина Ганевська

# data[].attributes.body
Нове оцінювання в НУШ – це не про додаткове навантаження, а про нову культуру навчання. Головне – побачити в цих змінах не складність, а можливість зробити оцінювання людяним і справді корисним.

# data[].attributes.headline
Марина Ганевська

# data[].attributes.subject
Марина Ганевська

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) – це регулярне відстеження прогресу та ефективності програми розвитку конкретної особи.

Для чого:

оцінити результативність;

скоригувати план під потреби;

мотивувати та підтримувати;

зафіксувати досягнення.

Коли:

на старті програми;

періодично під час реалізації;

у підсумку для оцінки результатів.

Моніторинг допомагає зробити розвиток справді індивідуальним та ефективним.

# data[].attributes.headline
Людмила Жигалкіна

# data[].attributes.subject
Людмила Жигалкіна

# data[].attributes.body
Моніторинг Індивідуальних програм розвитку (ІПР) – це систематичне відстеження та аналіз прогресу учня з особливими освітніми потребами.

Моніторинг ІПР необхідний для:

1. Оцінки ефективності: Визначення, чи досягає учень поставлених індивідуальних цілей та наскільки ефективними є методики, адаптації та корекційно-розвиткові послуги, передбачені програмою.

2. Коригування: Надання команді супроводу даних для оперативного внесення змін до ІПР (коригування цілей, методів, обсягу послуг), якщо прогрес недостатній або учень досяг цілей швидше, ніж очікувалося.

3. Підзвітності: Забезпечення прозорості та відповідальності перед батьками й органами управління освітою за якість надання інклюзивних послуг.

Моніторинг ІПР здійснюється постійно та планово:

1. Постійно (щодня/щотижня): Члени команди супроводу (асистент, вчителі, корекційні педагоги) відстежують виконання завдань та прогрес учня у своїй сфері.

2. Планово (засідання команди супроводу):

Перший перегляд: Зазвичай через 2-3 місяці після затвердження ІПР для оцінки стартового прогресу та необхідності швидкого коригування.

Систематичний перегляд: Не рідше двох разів на навчальний рік (наприклад, після І семестру та наприкінці навчального року) для детального аналізу та затвердження нової редакції ІПР на наступний період або рік.

3. Позапланово: При виникненні кризових ситуацій, різкій зміні стану здоров'я, поведінки учня або за ініціативи батьків/фахівців.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінюв

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ полягає в переході від оцінювання знань до оцінювання компетентностей і досягнень учнів, що передбачає фокус на групах результатів замість численних оцінок за окремі вміння. Нові підходи включають використання формувального та підсумкового оцінювання, акцент на описових критеріях, а також гнучкість у використанні 12-бальної шкали. Інструментами є рекомендації МОН, детальні посібники та можливість запровадження власної шкали оцінювання на рівні закладу освіти.

Ключові зміни та нові підходи

Фокус на компетентностях:

Оцінюються не лише знання, а й навички (предметні та «м'які»), що відповідає новому Державному стандарту базової середньої освіти.

Оцінювання за групами результатів (ГР):

Замість оцінювання десятків окремих результатів, вчителі фокусуються на 3–4 узагальнених групах, що дає повнішу картину прогресу учня.

Спрощення для вчителя:

Немає потреби фіксувати оцінку на кожному уроці, а оцінки за зошит більше не впливають на семестрове оцінювання.

Гнучкість для вчителя та школи:

Нові вимоги надають академічну свободу у виборі форм, змісту та способів оцінювання, а також можливість використовувати власну шкалу з подальшим переведенням до 12-бальної системи для підсумкових оцінок.

Впровадження у 5–9 класах:

Нові критерії запроваджуються для 5–7 класів, а також для 8 класів, які навчаються за пілотними проєктами НУШ.

Нові інструменти

Рекомендації МОН:

Наказ від 2 серпня 2024 року № 1093 затвердив рекомендації для оцінювання учнів 5–9 класів, які навчаються за новим Державним стандартом базової середньої освіти.

Посібники:

Експерти розробили практичні посібники, наприклад, «Як оцінювати в Новій українській школі: путівник з кожної освітньої галузі», які допомагають вчителям у щоденній роботі.

Класні журнали:

Інструкція з ведення класного журналу для 5–11(12)-х класів, затверджена наказом МОН № 496, визначає порядок документування.

Власні шкали оцінювання:

Заклади освіти можуть самостійно розробляти власні системи оцінювання, а також правила для переведення в 12-бальну шкалу.

# data[].attributes.headline
Наталія Дрюк. Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.subject
Наталія Дрюк. Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.body
Для чого потрібен моніторинг ІПР:

1.     для оцінки рівня відповідності отриманих результатів індивідуальним очікуванням, які прогнозувалися в ІПР;

2.      для оцінки динаміки розвитку дитини, збору відомостей про її успіхи, соціальну взаємодію, контактність і мотивацію до навчання;

3.      для відстеження труднощів, проблем, які виникають у процесі реалізації ІПР та ухвалення  рішень щодо їх усунення;

4.      для коригування роботи команди фахівців, якщо немає певного позитивного результату;

5.     для забезпечення зворотного зв’язку.

Коли проводити моніторинг ІПР:

постійно, протягом навчального року, щоб проаналізувати отримані результати та за потреби внести корективи;

для оцінювання та аналізу проміжних результатів;

за потреби (позапланово), у будь-який момент, якщо виникає така необхідність;

після завершення етапу реалізації ІПР для підбиття підсумків.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінювання в НУШ:нові підходи та інструменти

# data[].attributes.subject
Зміна філософії оцінювання в НУШ:нові підходи та інструменти

# data[].attributes.body
Оцінка перетворюється на конструктивний зворотний зв'язок, який вказує на сильні сторони та зони для розвитку, допомагаючи дитині зрозуміти, що робити далі. Він має бути спрямовуючим, індивідуалізованим та зосередженим на зусиллях, а не лише на помилках.

# data[].attributes.headline
 Мацюк І.О. Уп

# data[].attributes.body
Мацюк І.О. Управління навчальним поступом: від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи

Сучасна школа переходить від епізодичних дій окремих педагогів до системного управління навчальним поступом кожного учня. Це передбачає цілісну політику закладу, спрямовану на підтримку успіху кожного здобувача освіти.

Ключові орієнтири:

Єдність підходів: спільно визначені критерії, інструменти та процедури оцінювання в усіх класах.

Моніторинг навчальних досягнень як постійний процес, що дає дані для управлінських рішень, а не формальну звітність.

Командна взаємодія — учителі, класні керівники, психолог, адміністрація спільно аналізують результати, визначають зони підтримки.

Дані як основа рішень — освітня аналітика замість інтуїтивних оцінок (таблиці поступу, карти досягнень, індивідуальні звіти).

Культура зворотного зв’язку — оцінювання стає інструментом розвитку учня, а не лише контролю.

Професійна спільнота педагогів — обмін досвідом, спільне планування, наставництво.

Результат:

Школа створює середовище підтримки успіху кожного учня, де моніторинг навчального поступу — не ініціатива окремих учителів, а норма освітнього процесу і показник якості управління.

# data[].attributes.headline
Моніторинг інд

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) є важливим етапом у системі підтримки дитини з особливими освітніми потребами. Його головна мета - оцінити ефективність заходів, передбачених програмою, і вчасно скоригувати її зміст відповідно до реальних результатів навчання й розвитку учня.

Моніторинг потрібен для того, щоб:

1.         визначити динаміку досягнень дитини та рівень сформованості навичок;

2.         виявити труднощі або бар’єри у навчанні й соціальній адаптації;

3.         забезпечити зворотний зв’язок між педагогами, батьками та фахівцями команди психолого-педагогічного супроводу;

4.         прийняти обґрунтовані рішення щодо оновлення або продовження ІПР.

Проводиться моніторинг, як правило, регулярно протягом навчального року - проміжно (раз на семестр) та підсумково (на кінець навчального року). Це дає змогу зробити ІПР живим документом, який змінюється разом із потребами дитини, а не формальною паперовою звітністю.

Отже, моніторинг ІПР - це інструмент розвитку, що допомагає забезпечити якісну, індивідуалізовану освіту кожній дитині.

# data[].attributes.headline
Управління нав

# data[].attributes.body
Управління навчальним поступом трансформується від розрізнених ініціатив окремих вчителів до системної норми школи через впровадження єдиної внутрішньої системи забезпечення якості освіти, що передбачає уніфіковані критерії оцінювання, регулярний моніторинг освітніх результатів та обов'язковий цикл планування, контролю і коригування на всіх рівнях, забезпечуючи прозорість, відповідальність та безперервне вдосконалення для кожного учня.

# data[].attributes.headline
Моніторинг ІПР

# data[].attributes.body
Моніторинг ІПР — це ключовий інструмент управління якістю інклюзивного навчання, який ми використовуємо для аналізу ефективності роботи команди супроводу та індивідуального прогресу дитини, а проводимо ми його систематично (протягом року), але обов'язково узагальнюємо результати та приймаємо рішення про корекцію щонайменше двічі на рік на засіданнях Команди психолого-педагогічного супроводу.

# data[].attributes.headline
Лебедь О.В. Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.subject
Лебедь О.В. Моніторинг індивідуальних програм розвитку: для чого і коли?

# data[].attributes.body
Моніторинг ІПР є ключовим інструментом управління освітньою траєкторією учня, який забезпечує безперервний зворотний зв’язок між педагогами, батьками й самим учнем.
Його головна мета — оцінити ефективність запланованих заходів, виявити динаміку розвитку компетентностей і своєчасно скоригувати підтримку дитини відповідно до її освітніх потреб.

Здійснювати моніторинг доцільно:

на старті — для фіксації вихідного рівня та визначення цілей;

у процесі навчання — для аналізу проміжних результатів і внесення змін до ІПР;

після завершення етапу чи навчального року — для оцінювання досягнутих результатів і формування нових орієнтирів.

Отже, моніторинг ІПР — це не формальна перевірка, а динамічний процес супроводу розвитку дитини, що робить освіту дійсно індивідуалізованою та результативною.

# data[].attributes.headline
Лебедь О.В. Управління навчальним поступом: від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи

# data[].attributes.subject
Лебедь О.В. Управління навчальним поступом: від індивідуальних ініціатив учителів до системної норми школи

# data[].attributes.body
Сьогодні школа має виступати не лише середовищем навчання, а простором аналітичного управління освітніми результатами, де рішення ґрунтуються на доказах, моніторингу й формувальному оцінюванні.

Індивідуальні зусилля педагогів стають елементами єдиної системи освітньої аналітики, яка дозволяє відстежувати динаміку навчальних досягнень, виявляти освітні потреби та оперативно реагувати на них.
Таким чином, управління навчальним поступом перетворюється на стратегічну функцію школи, що забезпечує сталість якості освіти, професійне зростання педагогів і реальне персоналізоване навчання кожного учня.

# data[].attributes.headline
Лебедь О.В. Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.subject
Лебедь О.В. Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в НУШ — це перехід від контролю до підтримки.
Оцінювання стає інструментом розвитку, а не покарання: воно спрямоване на формування в учня усвідомлення власного поступу, рефлексії та мотивації до навчання.
Сучасні інструменти — формувальне оцінювання, рубрики, само- й взаємооцінювання, портфоліо — дають змогу побачити не лише результат, а й процес навчання.
Отже, нова філософія оцінювання — це оцінювання для навчання, а не лише навчання для оцінки.

# data[].attributes.headline
Моніторинг інд

# data[].attributes.body
Моніторинг індивідуальних програм розвитку (ІПР) є важливим етапом у системі підтримки дитини з особливими освітніми потребами. Його головна мета - оцінити ефективність заходів, передбачених програмою, і вчасно скоригувати її зміст відповідно до реальних результатів навчання й розвитку учня.

Моніторинг потрібен для того, щоб:

1.         визначити динаміку досягнень дитини та рівень сформованості навичок;

2.         виявити труднощі або бар’єри у навчанні й соціальній адаптації;

3.         забезпечити зворотний зв’язок між педагогами, батьками та фахівцями команди психолого-педагогічного супроводу;

4.         прийняти обґрунтовані рішення щодо оновлення або продовження ІПР.

Проводиться моніторинг, як правило, регулярно протягом навчального року - проміжно (раз на семестр) та підсумково (на кінець навчального року). Це дає змогу зробити ІПР живим документом, який змінюється разом із потребами дитини, а не формальною паперовою звітністю.

Отже, моніторинг ІПР - це інструмент розвитку, що допомагає забезпечити якісну, індивідуалізовану освіту кожній дитині.

# data[].attributes.headline
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.subject
Зміна філософії оцінювання в НУШ: нові підходи та інструменти

# data[].attributes.body
Зміна філософії оцінювання в Новій українській школі (НУШ) є одним із найглибших аспектів реформи. Вона полягає у переорієнтації процесу оцінювання з каральної, контролюючої функції на підтримуючу, розвивальну та діагностичну.

Ключова ідея: оцінювання — це не вирок, а інструмент навчання.

Технологія оцінювання в НУШ перетворюється з механізму контролю на діагностичний управлінський інструмент, що допомагає керівнику (через моніторинг) та вчителю керувати навчанням (а не просто викладати), а учню – керувати власним навчанням.

# data[].attributes.headline
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.subject
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.body
Діти з особливими освітніми потребами заслуговують на особливу увагу й тепло. Моніторинг ІПР — це не суха процедура, це турбота про дитину, спроба зрозуміти її шлях і допомогти зробити крок уперед. Регулярне відстеження прогресу дає змогу побачити, що справді працює, а що варто змінити, щоб навчання стало ще ефективнішим і добрішим. Це — про людяність, розуміння й віру в кожного учня.

# data[].attributes.headline
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.subject
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.body
Щоб дитина почувалася впевнено, школа має стати єдиною командою. Коли кожен учитель працює не лише окремо, а разом із колегами, навчальний поступ учнів стає спільною справою всього колективу. Єдині підходи до моніторингу й зворотного зв’язку допомагають створити гармонійний простір, у якому кожен учень відчуває, що його розвиток — важливий і помічений. Такий підхід формує не просто систему, а живу спільноту, де кожна дитина має підтримку.

# data[].attributes.headline
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.subject
Мірошниченко О.А.

# data[].attributes.body
У Новій українській школі змінюється не лише система навчання, а й саме ставлення до дитини. Оцінювання тепер — це не контроль і не покарання, а турбота, підтримка й допомога на шляху зростання. Формувальне оцінювання дає можливість вчасно побачити, де учень потребує підказки та допомоги, а де вже впевнено рухається вперед. Чіткі критерії та зрозумілі рубрики роблять цей процес прозорим і справедливим, створюючи атмосферу довіри між учителем, учнем і батьками.

# data[].attributes.body
Для чого:

·         щоб відстежити динаміку розвитку учня;

·         оцінити ефективність запланованих заходів і підтримки;

·         своєчасно скоригувати ІПР, якщо цілі не досягаються;

·         забезпечити узгоджену роботу педагогів, батьків і фахівців.

Коли:

·         регулярно протягом навчального року (зазвичай щоквартально або раз на семестр);

·         після завершення етапу реалізації ІПР – для підбиття підсумків;

·         у разі змін у стані або потребах учня – для оновлення програми.

# data[].attributes.body
1. Єдина візія – формування спільного розуміння, що навчальний поступ кожного учня є головною метою школи.

2. Професійні спільноти вчителів – регулярні обговорення результатів навчання, обмін досвідом, взаємовідвідування уроків.

3. Індивідуальні освітні траєкторії – створення умов, щоб ініціативи вчителів щодо розвитку учнів переходили в сталі шкільні практики.

4. Системний моніторинг – єдина шкільна система збору, аналізу та використання даних про поступ учнів.

5. Методична підтримка – розроблення шкільних стандартів формувального оцінювання, рефлексії та самооцінювання учнів.

6. Культура взаємонавчання – підтримка ініціатив через наставництво, педагогічні кейси, відкриті уроки.

7. Управлінська сталість – адміністрація школи фіксує успішні ініціативи у внутрішніх положеннях, планах розвитку, системі оцінювання.

8. Зворотний зв’язок і спільне планування – перехід від контролю до партнерства в управлінні освітнім процесом.

# data[].attributes.body
У Новій українській школі оцінювання переходить від контролю й покарання  - до підтримки та розвитку учня.
Основна мета: не порівнювати дітей між собою, а відстежувати особистий поступ кожного.

Нові підходи:

·         орієнтація на формувальне оцінювання – підтримку навчання через зворотний зв’язок;

·         індивідуальна траєкторія розвитку – оцінювання не лише знань, а й умінь, цінностей, компетентностей;

·         партнерство між учнем, учителем і батьками;

·         увага до самооцінки та взаємооцінки.

Нові інструменти:

·         словесне оцінювання, описові характеристики успіхів;

·         портфоліо досягнень;

·         рубрики, чек-листи, матриці оцінювання;

·         спостереження, індивідуальні картки прогресу, рефлексійні щоденники.

# data[].attributes.body
Ірина ТОКАРЕВА

Моніторинг або систематичне відстеження та оцінювання результатів виконання ІПР для дитини з особливими освітніми потребами або іншого учня, який потребує індивідуального підходу проводиться для:

-  оцінки ефективності ІПР;

- виявлення успіхів та труднощів учня ;

- коригування освітнього процесу, щоб забезпечити кращий результат.

- забезпечення зворотнього зв’язку;

- документування динаміки розвитку литини та її досягнень.

Коли проводиться моніторинг ІПР:

1. регулярно протягом навчального року для відстеження поточних результатів (поточний моніторинг);

2. у середині навчального семестру/року для аналізу досягнень за певний період (проміжний моніторинг);

3. наприкінці навчального року або етапу навчання для оцінки загального виконання ІПР (підсумковий моніторинг);

4. у разі змін у стані дитини, складі команди психолого-педагогічного супроводу або при введенні нових методів навчання (позаплановий моніторинг).

Результати моніторингу:

• заповнюються у картках спостережень, таблицях динаміки, аналітичних звітах;

• обговорюються на засіданнях команди супроводу;

• стають підставою для оновлення ІПР або формування нових цілей.

# data[].attributes.headline
Євгенія Кірєєва

# data[].attributes.subject
Євгенія Кірєєва

# data[].attributes.body
Моніторинг ІПР — це, простими словами, регулярна перевірка того, чи працює план навчання для дитини з особливими освітніми потребами.

Для чого потрібен моніторинг?

1.    Для підтвердження успіху дитини, чи досягає дитина певного прогресу.

2.     Для швидкої корекції моніторингу, якщо у випадку дитина не має жодного прогресу і зрозуміти: що пішло не так?

3.    Для забезпечення ресурсів щодо  допомоги дитині.

Коли його проводити?

Моніторинг проводять регулярно, але є три ключові моменти:

1.    Постійно, коли вчителі та асистент постійно збирають інформацію про те, як дитина працює на уроках.

2.    Проміжні підсумки, коли команда супроводу збирається для обговорення проміжних результатів і внесення невеликих, оперативних змін до ІПР.

3.    Підсумкове оцінювання, це  відбувається коли  офіційна зустріч Команди супроводу та батьків, де оцінюються досягнення всіх поставлених цілей і приймається рішення про перегляд, подовження або завершення дії ІПР.

# data[].attributes.headline
Ващенко О.О.

# data[].attributes.body
Ващенко О.О.

У Новій українській школі оцінювання змінилося. Ми оцінюємо не лише результат, а й прогрес учня та його шлях до знань.

Головні зміни:

1. Формувальне оцінювання — головне: Це коли оцінка допомагає вчитися. Вчитель дає конкретні поради, а не просто ставить бал. Учень розуміє, що виправити.

2. Чіткі правила: Оцінюємо за критеріями, які учні знають заздалегідь. Немає місця суб'єктивності.

3. Учні оцінюють себе: Діти вчаться самооцінюванню та взаємооцінюванню. Це розвиває відповідальність та вміння аналізувати свою роботу.

Використовуємо портфоліо (збірка найкращих робіт) та зворотний зв'язок (корисні коментарі замість сухої відмітки).

Оцінка в НУШ — це допомога та мотивація, а не покарання чи вирок.

Цей підхід робить навчання ефективнішим і цікавішим.