# data[].attributes.body
Eleverna kan ge exempel på hur skolvardagen såg ut förr, samt på förändringar som påverkat varför skolan ser ut som den gör idag.

Eleverna kan framföra sina egna åsikter och tankar med stöd av reflektionsfrågor.

# data[].attributes.body
Preciseras tydligare i lektionsplanen.

Eleverna kan avläsa och tolka bilder, beskriva vad som händer och koppla samman med stoff. Det vill säga skillnader och likheter i skolan då och nu.

# data[].attributes.body
Eleverna kan hitta likheter mellan autentiska berättelser och innehåll i lektion 1.

Eleverna kan dra slutsatser om hur livet var då, vad det innebar att leva då, vilka begränsningar som fanns samt hur detta hänger ihop med innehåll från lektion 1, med utgångspunkt i deras intervjuer.

# data[].attributes.body
Eleverna vet att skolsystemet och skolvardagen har förändrats över tid. Eleverna kan, med hjälp av stöd, ge exempel på förändringar som har bidragit till det.

# data[].attributes.body
Eleverna kan delta i socialt sammanhang och dramatisering, erfara en annan verklighet

# data[].attributes.body
Läraren tittar tillsammans med eleverna på bilderna i Finnas material "Skolan i bilder".

Eleverna ges utrymme att fundera kring vad eleverna föreställer, följt av läraren som berättar om varje bild.

Frågor som diskuteras i samband med bilderna:

Hur såg skolbyggnaderna ut?

Vilka fick gå i skolan?

Ambulerande skola/fast skola - vad är det och vad innebar det för de som gick i skolan?

Vilka ämnen hade man?

Vad är läroplikt? När kom den och vad innebar den?

Hur tog man sig till skolan förr?

Hurudana böcker hade man förr?

Hur såg lektionerna ut förr?

Fick eleverna skolmat?

Läraren berättar mer ingående kring sekvensens innehåll. Eleverna och läraren hittar tillsammans på ett namn för temat.

Genomgång av bedömningsmatris tillsammans med eleverna

# data[].attributes.body
Introduktion:

Video från URplay.

https://urplay.se/program/240332-vilken-historia-1800-talet-skolan

Reflektion angående intervjuerna

Eleverna arbetar i grupper eller par och reflekterar tillsammans med stöd av följande frågor/instruktioner:

Berätta i korthet för ditt par om de du har intervjuat.

Vem är personen? Hur gammal är personen idag?

Känner du igen något i berättelserna/intervjun från föregående lektion?

Fick du reda på något i intervjun som du inte vetat tidigare? Det vill säga, kom det upp något som inte togs upp föregående lektion?

Hittar ni likheter i de berättelser som era far- och morföräldrar/föräldrar berättat?

Hittar ni skillnader i de berättelser som era far- och morföräldrar/föräldrar berättat?

Hur skiljer sig era föräldrars skolgång från era far- och morföräldrars skolgång?

Hur skiljer sig din skolgång från dina föräldrars eller far- och morföräldrars skolgång?

Under diskussionens gång antecknar eleverna stödord under varje punkt. Detta för att minnas vad som diskuterats, för att sedan underlätta en diskussion i helklass.

Sammanfattande diskussion i helklass. Läraren styr och initierar.

# data[].attributes.body
Repetition av centrala händelser för skolutveckling

Vilka centrala händelser har lett till att skolsystemet ser ut som det gör idag?

Här kan läraren tillsammans med eleverna jämföra skolvardagen nu och förr.

Exempelvis: vem kunde gå i skola förr? Vem går i skolan idag? Vilken förändring har skett? Svar: läroplikt.

Eleverna antecknar i form av en tidslinje, där följande aspekter kunde finnas med:

Folkskoleförordning 1866

Läroplikt 1921

Utbyggnad och tillgänglighet (ex. svåra skolvägar förr)

Ändrad struktur (folkskola -> medborgarskola)

Ändringar i undervisning och läroämnen

Eleverna ges möjlighet att reflektera kring dessa förändringar. Först självständigt, sedan parvis eller i mindre grupper.

Fundera kring:

Vilka ändringar tycker du har blivit bättre/sämre?

Hur skiljer sig ämnena? Finns det ämnen som man hade förr som du saknar nu? Finns det ämnen du studerar nu som saknades förr?

Alla barn har inte samma möjligheter att gå i skolan idag. Vad är det som gör skolgången möjlig?

Avslutningsvis diskuteras dessa punkter tillsammans i helklass som en sammanfattning

# data[].attributes.body
Utflykt

Besök till "Barnens stad" vid Helsingfors stadsmuseum.

Eleverna kastas in i ett folkskoleklassrum på 1930-talet, där de får uppleva hur skolvardagen såg ut.

https://www.helsinginkaupunginmuseo.fi/sv/utstallningar/barnens-stad/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vid Senatstorgets hörn i Helsingfors äldsta kvarter finns det blågrå Sederholmska huset som blev färdigt 1757. Det är det äldsta huset i Helsingfors. Där finns som en del av Helsingfors stadsmuseum Barnens stad för de minsta stadsborna. I Barnens stad kan barn i lekåldern och deras följeslagare bekanta sig med Helsingfors historia genom att själva experimentera och prova gemensamma aktiviteter.

I Barnens stad kan man hoppa upp på en hästvagn eller styra en båt i 1700-talets anda. För de minsta museigästerna finns en egen hörna där man kan leka, läsa och vila. I mormors hem får man undersöka vardagsföremål från 1970-talet och titta på den tidens favoritprogram på TV. Under veckosluten är mormor eller morfar hemma i mormors hem. I folkskoleklassrummet från 1930-talet kan man gott föreställa sig en lärare med sträng uppsyn och pekpinne.

Det finns mycket att titta på. I vitrinerna kan man se favoritleksaker från olika tidsperioder, allt från småponnyer till mutantsköldpaddor och Star Wars-figurer. I handelsboden från 1700-talet i Sederholmska huset kan man leka butik. I teatern finns det handdockor samt roliga rollkläder och rollkort. Man kan praktisera sina skrivkunskaper med hjälp av gammaldags redskap, som en skolbänk med sand eller griffeltavla, och leka med bilar eller inreda ett stort dockhus enligt eget tycke.

I Barnens stad får man röra allt som står framme. I Barnens stad ansvarar föräldrarna eller en annan följeslagare för barnen. Välkommen att genom lek bekanta dig med Helsingfors historia!
Födiskalas på museet!
Barnens stad har sedan länge varit populär hos barnfamiljer som en plats att fira födelsedagskalas på. Nu kan du köpa festpaketet Födelsedagskalas på museet! som erbjuder en oförglömlig upptäcktsresa till Helsingfors historia medan du firar födelsedagsbarnet!

Stadsmuseet samarbetar med barnskyddet vid Helsingfors stad genom att erbjuda kalaspaket även till mindre bemedlade familjer.
Det finns ett skydd för barnvagnar på innergården. Dit kommer du via portgången vid Alexandersgatan 16. Du kan lämna barnvagnen i skyddet och fortsätta rakt in genom huvuddörren. Du kan inte ta barnvagnen in i Barnens stad på grund av utrymmesbrist, men i det övriga museet kan du röra dig med barnvagn. I den nedre våningen av Barnens stad finns en plats där du kan äta matsäck och även värma upp mat.

# data[].attributes.attachment_link.description
I Barnens stad blir man bekant med Helsingfors förflutna genom lekar och gemensamma aktiviteter. Det är alltid fritt inträde till Barnens stad.

# data[].attributes.body
Bildkonst:

Eleverna får välja en bild "från förr" och sedan klippa bilden i mitten. Uppgiften blir att rita motsvarande händelse så som det kunde se ut idag.

https://www.flickr.com/photos/museovirastonkuvakokoelmat/albums/72157658966338672/with/20328584223

# data[].attributes.body
Intervjua en mor/farförälder, en äldre granne eller skolmorfar/mormor och en förälder om deras skolgång. Två intervjuer sammanlagt.

Frågorna som eleverna kan använda sig av finns på s.17. i boken "Historiens vingslag I" (skriven av Kyllijoki, V., Lehtonen, O., Ouakrim-Soivio, N., Rinta-Aho, H., Uljas, M., Lindberg, D., Lindberg. M., (2006). Schildts.).

# data[].attributes.body
Fundera kring:

Vad skulle du vilja förändra i din skola?

Varje elev behöver åtminstone ha ett förändringsförslag till följande gång.

# data[].attributes.body
Diskussion kring bilder, bildanalys

Lärarstyrd. Läraren framställer och frågar.

Eleverna aktiveras genom frågor. Förmedlande + interaktiv metod.

Bestämma namn på tema

Samarbetsinriktad metod. Interaktivt inslag.

Pedagogisk princip: äkthet och autenticitet - verkliga bilder.

# data[].attributes.body
Video: Lärarcentrerad.

Eleverna arbetar i grupper/par. Berättar åt varandra om sina intervjuer. Reflekterar utgående från frågor, samt skriver stödord som en kort sammanfattning av diskussionen.

Elevcentrerat: frågor finns till för stöd och eleverna drar egna slutsatser utgående från det.

Pedagogisk princip: induktion

Eleverna gör generella slutsatser utgående från enskilda exempel.

# data[].attributes.body
Centrala händelser

Lärarstyrd. Läraren framställer, frågar och för diskussionen framåt.

Läraren modellerar en tidslinje som eleverna återskapar i egna häften.

Fundera kring

Eleverna funderar först individuellt. Skriver ner punkter som stöd.

Eleverna delar med sig av tankarna i par eller mindre grupper.

Hela klassen funderar tillsammans på frågorna.

Pedagogisk princip:

Konkret - abstrakt

Förändringarna som tas upp har framkommit tidigare i sekvensen. Därmed fungerar lektionsinslaget främst som repetition. Eleverna går till något obekant/abstrakt genom att vidare reflektera kring, samt jämföra, sin skolgång nu med skolvardagen förr.

# data[].attributes.body
Gestaltande metoder

Lek och dramatisering

Pedagogisk princip:

Äkthet och autenticitet

# data[].attributes.body
Elevcentrerat.

Planering och utförande av uppgiften görs av eleverna.

Gestaltande arbetsmetod.

Pedagogisk princip

Konkret --> abstrakt

Äkthet och autenticitet

# data[].attributes.body
Eleverna kan testa sina resonemang och undersöka om deras idéer kring en förändrad skolgång är genomförbara?

Eleverna kan framföra sina egna åsikter och tankar med stöd av reflektionsfrågor.

# data[].attributes.body
Eleverna har haft en hemläxa att fundera kring en förändring/förändringar som skulle behövas i sin egen skola. Eleverna får i grupper välja en av förändringsförslagen, för att sedan utarbeta en plan för att genomföra förändringen.

Vid slutet av lektionen arbetar hela klassen vidare med genomförandet av en av gruppernas förändringsförslag. Klassen fastställer ansvarsområden och hur genomförandet görs i praktiken.

# data[].attributes.body
Introduktion

Lärarstyrd.

Utarbete av plan

Elevcentrerad arbetsmetod?

Pedagogisk princip

Deduktion - läraren presenterar en generell princip som sedan tillämpas.

# data[].attributes.body
Anton Anttila, Pamela Asplund, Matilda Grönroos, Saga Rosenlund, Magdalena Silin

# data[].attributes.body
Tema: Skolan i bilder

Ämne: Historia och samhällslära

Antal lektioner: 7

Klass 5A och 5B.

# data[].attributes.body
(Alternativ)Mål för sekvensen specificeras i det gemensamma dokumentet

Övergripande mål för sekvensen:

Specificeras i dokumentet

I formulerandet av dessa mål har läroplanen tagits i beaktande. Vi har utgått från följande mål:

M3 (Samhällslära) stödja eleven att uppfatta sig själv som en individ och medlem i olika grupper och handleda eleven att förstå betydelsen av de mänskliga rättigheterna och jämlikhet samt att känna till grunderna för rättssystemet

M6 (Historia) vägleda eleven att inse olika orsaker till och följder av historiska händelser och företeelser

M7 (Historia) hjälpa eleven att identifiera förändringar i den egna familjens eller samhällets historia samt förstå hur samma förändringar har kunnat få olika innebörd för olika människor

M7 (samhällslära?)

# data[].attributes.body
Under sekvensen tas följande kompetenser i beaktande:

K1 Förmåga att tänka och lära sig

K2 Kulturell och kommunikativ kompetens

K7 Förmåga att delta, påverka och bidra till en hållbar framtid

Val av kompetenser motiveras i det gemensamma dokumentet.

# data[].attributes.body
Centrala begrepp:

Skolsystem, skolvardag, folkskola, ambulerande skola, folkskoleförordning, kommun, läroplikt, läroverk, husförhör, griffeltavla, bläck och bläckhorn, bildtavla, skolradio, disciplin, skamvrå, medborgarskola

Centrala färdigheter:

Analysera, tolka, jämföra, hitta likheter, hitta skillnader, dra slutsatser, beskriva, leka och dramatisera, framföra åsikter och tankar, testa resonemang

# data[].attributes.body
Formativ och summativ bedömning. Beskrivs mer ingående i det gemensamma dokumentet.

# data[].attributes.body
Läromedel

"Skolan i bilder" - finna.fi

Historiens vingslag 1

Hjälpmedel

UR-play

Bilder från flickr.

# data[].attributes.body
Information och bilder

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tavoite:

Lågstadiet: Genom att lära sig om skolgångens historia lär sig eleven uppfatta hur information byggs upp och hur den kan tolkas på olika sätt. Utifrån förändringarna i undervisningen förstår vi även hur ändringar har påverkat olika människor och samhället.

Högstadiet: Med hjälp av materialpaketet lär sig eleven uppfatta olika orsaker till historiska händelser och att analysera förändringar. Genom att bekanta sig med förändringar i skolgången och inlärningen lär sig eleven att tolka såväl olika källor som hur information byggs upp.

# data[].attributes.attachment_link.description
I det moderna Finland är skolgången ett privilegium som garanteras alla barn. Så har det emellertid inte alltid varit. Skolan i bilder-helheten visar hur folkskolan utvecklades och hur vardagen i f...

# data[].attributes.body
Reflektionsblad för elevernas självbedömnings. Sekvensen i didaktik 2