# data[].attributes.body
Dilemma
1) Magtanvendelse: Magtanvendesen må aldrig misbruges. I sjældne tilfælde  kan et menneske fratages retten til selvbestemmelse, hvis der vurderes at personen ikke er i stand til at træffe rationelle beslutninger og ikke forstå konsekvenserne af egne beslutninger. Det vil oftest være mennesker med udviklingshæmning, hjerneskade, demens...

Eks. Daniel har det svært ved aflevering om morgenen. Efter han er blevet afleveret løber han udenfor på bar fødder. I starten prøvede de voksne at holde ham så han ikke løb udenfor. Os voksne var i tvivl om vi skulle blive ved med det, men vi blev enig, at det skal vi ikke længere, vi skal ikke bruge magtanvendelse. Han får lov at løbe udenfor og når han selv er klar og har forstået, at han ikke kan komme udenfor børnehaven, så kommer han inde igen. Der vil hele tiden være en voksen omkring han, men kun på sidelinien.

2) Tavshedspligt
For at beskytte alle borger i det danske samfund har alle offentlig ansatte tavshedspligt. Tavshedspligten betyder, at man ikke må videregive private og fortrolige oplysninger om mennesker man arbejder med, til andre udenfor sit arbejdsplads. Tavshedspligten gælder hele døgnet, og man må derfor ikke snakke med sine venner eller familie om de private og fortrolig oplysninger man har kenskab til. Overtrædelse af tavshedspligten straffes efter straffeloven.

Eks. Sofias mor og far vil gerne have et møde med mig som er den pædagogiske assisten på Sofias stue. På mødet fortæller de ar de skal skilles. Det er hemmeligt da de ikke har lyst til at fortælle Sofia det endnu. Sofia er lige startet i børnehaven for fire uger siden og er ikke helt faldet til. De vil ikke gør hende mere forvirret, derfor vil de gerne vente med at fortælle hende det. De ved at der vil komme en reaktion.
I denne her tilfalde har jeg tavshedspligt fordi de selv har fortalt at det er stadig hemmeligt.  Jeg må godt fortælle det videre fra de andre to voksne på stuen og min leder, men elleres må ikke nogen andre vide det.

3) Medbestemmelse
Medbestemmelse betyder at man har indflydelse på beslutninger, men ikke bestemmer det selv.

Eks. På Brumbassestuen har vi i dag planlagt en tur. De voksne har ikke bestemt hvor turen skal går til. Derfor spørger vi børnene hvad de har lyst til og hvor turen skal går til. de råber alle sammen ´´På den stor legeplads med trampoliner`´!!!!.
Her har de voksne bestemt at man skal på tur, men børnene har fået medbestemmelse hvor tur skal går til.

4) Menneskesyn
Menneskesyn er et bestemt opfattelse af, hvad mennesket er. Vi er alle forskellig som mennesker. Men vi har også som individer forskellig syn på hinanden og hvordan vi ser på  hinanden og hvordan vi oplever hinanden. Hvilken fordomme vi har om hinanden.

Eks. Hvis der går en mand på gaden og ser lidt usoigneret ud, så tænker men straks at han må være alkoholiker eller en der tager stoffer, eller er hjemløs.
Det er ikke sikkert at han er det. Det kan være han har en sygdom der gøre at han ikke magter at gøre noget ud af sig selv.
Rollespil/ Dilemma om magtanvendelse
Daniel på 5 år
Vi er til personalemøde.
Punkt på dagsorden
Hvordan hjælper vi Daniel så vi ikke skal bruge magtanvendelse?
På mødet har den daglig leder Christina inviteret en Socialrågiver og Psykologen
Christina er nået til punktet på dagsorden som skal handle om Daniel.
Jeg som pædagogisk assisten fra stuen fortæller om problematikken.
- Vi har Daniel som er 5 år gammel. Daniel bliver rigtig ked af det, når han bliver afleveret i børnehaven om morgenen. Vi kan ikke finde en måde at få ham til at falde til ro. Han er udereagerende og tit løber sin vej.
Vi har forsøgt at holde ham, når han vil løbe sin vej og vi lukker døren så han ikke kan løbe væk.

Socialrådgiveren:
I må faktisk ikke holde ham for så er det en magtanvendelse. I må kun holde på et barn, hvis han er til skade for sig selv og sine omgivelser. Og hvis man laven en af den slags magtanvendelser så skal det indberettes.

Psykologen:
Jeg vil komme med et forslag som I kan prøve af.
For ikke at bruge magtanvendelse så skal I bare lade ham løbe væk. Det skal altid være en voksen omkring ham, men kun på sidelinjen. Det vil give ham mere plads til at komme af med sine frustrationer.

Vi bliver enig at det vil vi gerne prøve.

# data[].attributes.body
tak. jeg kan se din padlet og skrive i den

# data[].attributes.body
- Ifølge WHO´s ICD-11 systemet er udviklingshæmning en tilstand af forsinket eller mangelfuld udvikling af evner og funktionsniveau som normal viser sig i løbet af barndommen og som bidrager til det samlede intelligensniveau , det vil sige de kognitive, sproglig, motoriske og sociale evner og færdigheder.
- Psykisk funktionsnedsættelse er sygdomme som angst, depression, autisme,ADHD, OCD, skizofreni og bipolar lidelse.
- Udviklingshandicap er en tilstand af forsinket eller mangelfuld udvikling af evner og funktionsniveau, som normalt viser sig i løbet af barndommen og som bidrager til det samlede intelligensniveau, dvs. de kognitive, sproglig, motoriske og sociale evner og færdigheder.
- Landsforeningen LEV  forklare definitionen som en bred betegnelse, der dækker forskelig former for kognitive funktionsnedsættelser. Man udvikler sig langsommer. Det gælder både de mentale, motoriske og sociale færdigheder

Kendetegn:
- langsom udvikling
- dårlig indlæringsevne
- funktion under det forventede for alderen
- manglende social forståelse og tilpassningevne
- dårlig kommunikationsevne
Udvikling:
Udereagerende adfærd. Kan opstå i situationer hvor personen ikke trives, eller hvis personen oplever at man ikke bliver hørt og set.
Udviklingsmuligheder:
Det handler om at tilpasse kravet til det enkeltes niveau. Man skal møde mennesket der hvor de er i deres liv. De skal have medbestemmelse.

Formålet med handicapkonventionen er at sikre, at personer med handicap kan få fuldt udbytte af menneskerettighederne og de fundamentale frihedsrettigheder samt at fremme respekten og værdigheden hos personer med handicap.

Handicapkonventionen indeholder et princip om progressiv implementering af de økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder og kan betragtes som et dynamisk redskab, der bidrager til at sikre en fortsat udvikling af området med henblik på fuld opnåelse af de rettigheder, der er fastsat i konventionen – inden for de rammer, samfundsudviklingen og samfundsøkonomien sætter. Men konventionen stiller altså ikke krav om, at det enkelte land skal iværksætte bestemte tiltag på et bestemt tidspunkt.

Danmarks tiltrædelse af tillægsprotokollen til handicapkonventionen giver mulighed for, at mennesker med handicap og andre borgere kan klage til FN’s Handicapkomite over eventuelle krænkelser af konventionen, når sagen er endeligt afgjort nationalt.

Omsorgspligten:
Mennesker med handicap har selvbestemmelse. Vi skal respektere hvis de ikke ønsker den hjælp som vi synes vil være bedst for dem. De har ret til at bestemme over deres liv og det der giver dem livskvalitet. Vi kan kun komme med forslag hvad vi synes vil være godt for dem og prøve at motivere dem uden at vi fratager dem deres selvbestemmelse.

Beskrivelse af Malte Pedersen på 25 år
Malte har en hjerneskade fra fødslen. Han er meget velfungerende. Han er både motorisk og sproglig alder svarende. Han har haft mange nedtur som barn. Han blev mobbet i folkeskolen og har derfor skiftet fire gange. På et tidpunkt har han været sammen men nogen forkerte typer og har gjort nogen dumme ting. Det fortryder han i dag og han ville ønske at han kunne gøre det godt igen.  Han er tilknyttet Karise fonden. Det er et tilbud til voksne med forskellig udfordringer. Der er ikke nogen der er anbragte på Karise fonden, man kommer hvis man har lyst. Der får de unge hjælp til uddannelse, fritidsliv og arbejde. Det er vigtig at de unge er med i fælleskabet og føler at de er noget vigtig og at de kan bidrage til samfundet.
- Fysisk er Malte rigtig god og han kan godt lide at være i bevægelse og lave noget hele tiden i stedet for at han bare sidder der hjemme.
- Følelsesmæssig er han glad fordi han kan bidrage med noget. Han er glad for at stå op hver morgen og komme på arbejde. På arbejdet føler han at han bliver hørt og set. Der er ikke nogen der ser på hans handicap, han er på lige fod med alle de andre.
- Socialt: han er med i et fælleskab og føler sig ikke ekskluderet
- Malte har en hjerneskade fra fødslen, men det forhindre ham ikke i at være sammen med andre og fungere næsten normalt.
- Malte har ikke nogen sproglig udfordringer.

# data[].attributes.body
Jeg har valgt at lave en social historie for Ida.
Ida er en pige på 5 år. Ida er autist. Hun bor sammen med sin mor og far i Farum. Ida er tit ked af det, når hun bliver afleveret i børnehaven. Forældrene fortæller at nogle gange går det stærkt om morgen og at de ikke har tid til at overholde de faste rutiner omkring Ida. Derfor bliver Ida ked af det og tror at forældrene er sur på hende.
Social historien skal hjælpe Ida de dage hun er ked af det når hun bliver afleveret i børnehaven.
Hvis de faste voksne fra Idas stue ikke er til stedet når Ida bliver afleveret, så ved de andre voksne at de skal læse historien for ida. Alle har fået en kopi og den skal være nemt at finde, så man kan læse den med det samme. Historien skal læses op kun til Ida og man skal går et sted med Ida hvor der er ro.
Den sociale historie hedder:
´´Når mor og far er sur om morgenen´´
Jeg hedder Ida og er 5 år gammel.
Jeg bor sammen med min mor og far i Farum.
Jeg går i Børnehaven Birkhøj på Bænkebider stuen.
Jeg kan godt lide de voksne i børnehaven og har mange venner.
Når mor og far bliver sur om morgenen og siger at de ikke har tid til at hjælpe mig, så bliver jeg ked af det. Når de så siger, at det er tid til at går i børnehave, så bliver jeg endnu mere ked af det, fordi jeg ikke er blevet god venner med mor og far.
I børnehaven er der nogen søde voksne som altid kan hjælpe mig når jeg er ked af det.
De fortæller mig: Bare fordi mor og far ikke har tid til at hjælpe mig og morgenen, så er de ikke  sur på mig. Mor og far elsker mig rigtig meget. Når jeg hører det, så bliver jeg glad igen og glæder mig til at mor eller far henter mig, så jeg kan fortælle dem, at jeg ikke er ked af det mere og at jeg også elsker dem rigtig meget.

Den sociale historie skal hjælpe Ida med at håndtere sine følelser, når hendes faste rutiner bryders derhjemme om morgenen.

# data[].attributes.body
- WHO er Verdenssunhedsorganisation.
WHO-World Healt Organization er et FN-organ til varetagelse af international sundhed. Deres mission er at sørge for den bedst mulig sundhed for mennesket. Alle skal have det godt, både fysisk, psykisk og mentalt.
- ICD-11 er den nyeste version af WHO`s internationale klassifikation af sygdomme og andre hedbredsrelaterede tilstande.
- Ifølge WHO´s ICD-11 systemet bliver ADHD karakterisseret som en neuro-udviklings-forstyrrelse. Det betyder at det er en neurobiologisk forstyrrelse, som sandsynligvis har en genetisk struktur. Det har en arvelighed på mellem 80-90 %.
- ADHD foreningen´s definition
ADHD er en neurupsykiatrisk lidelse, som giver forstyrrelser i personens opmærksomhed og aktivitet.
- Forskellen mellem ADHD og ADD er den at mennesker med ADD er mindre hyperaktive i forhold til mennesker med ADHD.

1) Kendetegn hos mennesker med ADHD er:
- Udfordringer med at koncentrer sig
- Har svært ved at holde opmærksomhed på en opgave
- Uro i kroppen
- Besvær med at sidde og tie stille
- Utålmodighed
- Følger ikke instrukser

2) Udfordringer
Hos børn er de hyppigste problemer, indlæringsvanskelighedere og nedsat selvvær.
Hos unge er problemet, at det er svært at fungere socialt og i skolen og en øget risiko for depression, stofmisbrug og kriminalitet.
Voksne kan får depression, stress og problemer med tilknytning til arbejdsmarkedet.
3) Støttebehov
Børn og unge med ADHD har brug for:
- At man skaber trygge rammer for dem
_ At man laver faste rutiner
- Man skal være på forkant
- Man skal begrænse indtryk
- Vi skal give dem tid til omstilling
- Vi skal styrke deres selvværd
- De skal have små overskuelig opgaver
- De skal belønnes/roses for god opførsel.
Observationsskema:
Jeg har valt at lave en observation om Julius på 12 år som har ADHD
Hvilke vanskeligheder har barnet/den unge, og hvordan kommer de til udtryk?
Julius har ADHD, han har tics og Tourettes syndrom.
Han kan hurtig blive sur og agressiv. Der skal ikke meget til før han bliver gal. Når han bliver rigtig agressiv bliver han hold af de voksne så han ikke gøre skade på nogen. Det sker ikke så meget efter han er startet på en special skole, men der han gik i en almindelig skole var det tit.

Hvilke ressourcer har barnet/den unge, og i hvilke situationer kommer de til udtryk?
Julius går på en special skole. Skolen er for børn der har det svært og med forskellig udfordringer.
Han er rigtig glad for skolen fordi der ikke er så mange børn.

Beskriv barnets/den unges følelsesmæssige udtryk.
Da han fik at vide at han havde ADHD var han ked af det og kunne ikke forstå hvorfor han havde det. Men han synes også at det er godt, for så er man lidt andreledes.
Julius er meget åben omkring hans diagnose og ved meget om det. Han synes at det er svært med at det også er godt.
Julius har svært ved at hører efter når der bliver stillet krav til ham. Så gør han det modsatte af hvad der bliver sagt.

Beskriv barnets/den unges sociale relationer.
Julius bor med sin familie, far, mor og lillesøster. han har en ven han går til Parkour med.

Fungerer barnet/den unge alderssvarende? Beskriv
barnets/den unges kognitive forudsætninger.
Julius synes at det er rigtig svært at komme i gang med at lave lektier, men når han først er gået i gang så er han rigtig god til det.

Hvordan er barnets/den unges fysiske tilstand?
Julius har er i et godt fysisk form. Han går til parkour og redning. Han er ikke bange for at prøve ny ting og han er god til at udfordre sig selv.

Fiktivt barn med ADHD
Max er en dreng på 12 år. Han er høj og slank. Han bor i et villakvater sammen med sin mor og far og to ældre søstre.
Han har ADHD. Max har også børne eksem. Han sover tit dårlig om natten, fordi han vågner flere gang i løbet af natten, fordi det klør over alt på kroppen. Nogle gange får han også lov at blive hjemme fra skolen fordi han er for træt til at komme op og gøre sig klar. Han har koncentration besvær og har svært ved at sidde stille. Max elsker at spille fodbold og spiller også på guitar.
Han går i en almindelig skole. I skolen er han tilknyttet Basen. Basen er et sted på skolen for børn der har det svært.
- Han kan godt lide at være fysisk aktiv og han er i rigtig god fysisk form.
Han mødes tit med sine venner for at spile fodbold. Han vil rigtig gerne være god og prøver at gøre sig rigtig umage.
Han spiller også på guitar og her finder han også ro og er i sit helt egen verden.
- Max er også meget følsom. Han bliver hurtig ked af det og viser det ved at græde og slå. Hvis man hjælper ham hurtig i de situationer, så falder hurtig til ro igen.
- Max har rigtig mange venner. Han bliver ikke ekskluderet fra fælleskabet og bliver inviteret både til legeaftaler og fødselsdage.
I hjemmet bliver han hørt og set og forældrene er gode til at lave gode rammer og struktur omkring ham så han føler sig tryg.
- I skolen har han nemt ved at lave opgaver, men har også svært ved at koncentrere sig og side stille efter han er færdig med en opgave. Derfor sendes han i Basen hvor han kan får en pause.
- Max er sproglig alderssvarende.
Observationsskema:
Hvilke vanskeligheder har barnet/den unge, og hvordan kommer de til udtryk?
Max har ADHD. Han har koncentrations besvær og bliver hurtig urolig.
I skolen mister han hurtig koncentrationen og har brug for en pause.
Derhjemme bliver han hurtig rastløs hvis der ikke er struktur og han ikke ved hvad han skal.
Hvilke ressourcer har barnet/den unge, og i hvilke situationer kommer de til udtryk?
I skolen kan han trække sig og får ro og slappe af i Basen, som er et sted for børn der har det svært.
Beskriv barnets/den unges følelsesmæssige udtryk.
Max er en følsom dreng. Hans følelser kommer til udtryk ved at græde og slå.
Hvis der er noget der bliver for svært for ham trækker han sig og vil have ro.
Beskriv barnets/den unges sociale relationer.
Max har mange venner. Han er altid med i fælleskaber.
Han bliver inviteret til fødselsdage, til legeaftaler.
I hjemmet har han et godt forhold til sine søskende og forældre.
Fungerer barnet/den unge alderssvarende? Beskriv
barnets/den unges kognitive forudsætninger.
Max er aldersvarende. Men han har det svært med at koncentrere sig og kan ikke side stille og lave opgaver i lang tid.
Hvordan er barnets/den unges fysiske tilstand?
Max er i en rigtig god fysisk form. Han er god til fodbold og han elsker det.

# data[].attributes.body
ASF ifølge WHO´s ICD-11 system
- Ifølge WHO´s ICD-11 system skal autisme forståres som et spektrum, deraf navnet autismespektrumforstyrrelse. Fremover er tanken, at mennesker med autisme skal diagnosteseres ud fra graden af forstyrrelse, 1, 2 0g 3 grad- frem for med undertyper.
- Center for autisme og Autismeforeningen forklar autisme som en udviklingsforstyrrelse, der er kendetegnet ved en andreledes og ofte forsinket udvikling af sociale og kommunikative færdigheder samt en gentagelsespræget , som forekommer i forskellige grader og former inden for: social samspil, kommunikation, forestillingsevne, adfærd og interesser.
- Former for ASF forstyrrelser
- Infantil autisme
- Atypisk autisme
- Aspergers Syndrom
- Anden gennemgribende udviklingsforstyrrelse( GUA, DUU )
Beskrivelse af de forskellig former
- Infantil autisme er den mest fremtrædende form for gennemgribende udviklingsforstyrrelse. For at stille diagnosen skal der være tegn på alle tre hovedsymptomer inden treårs-alderen. I nogle tilfælde ses symptomerne allerede i de første måneder af barnets liv. Der kan også forekomme angst, søvn- og spiseforstyrrelser samt aggressiv eller selvskadende adfærd. Mellem 50 og 75 procent er samtidig mentalt retarderede, mens resten er normalt begavede.
- Atypisk autisme adskiller sig fra infantil autisme ved et senere tidspunkt for begyndelse (efter treårs-alderen) og/eller ved, at kun to af de tre hovedsymptomer er til stede. Atypisk autisme viser sig oftest hos mennesker med mental retardering. I mange tilfælde dominerer et andet handicap eller en anden sygdom.
- Aspergers syndrom afviger fra infantil autisme ved, at der ikke optræder generel forsinkelse i den sproglige eller kognitive udvikling. I det hele taget er der mildere symptomer og en glidende overgang til den normale personlighed. Mennesker med Aspergers syndrom er normalt begavede, men de har vanskeligheder med socialt samspil, bevæger sig ofte klodset eller akavet og har intense særinteresser. Forholdsvis mange med Aspergers syndrom udvikler ledsagende psykiatriske komplikationer, herunder ADHD, OCD og depression.
- GUU, gennemgribende udviklingsforstyrrelse, uspecificeret

- GUU bruges til at diagnosticere børn, som udviser mange, men ikke alle de typiske tegn på ASF, eller hvis vanskelighederne ikke er særlig tydelige før seksårs-alderen. Ofte bruges GUU som en midlertidig diagnose, indtil det kan fastslås, hvilken gennemgribende udviklingsforstyrrelse der er tale om.
GUA, gennemgribende udviklingsforstyrrelse, anden

Diagnosen gives, når man kan udelukke de øvrige gennemgribende udviklingsforstyrrelser. Mennesker med GUA kan have nedsat evne til at regulere følelser og kan opleve følelseskaos. De kan også have vanskeligt ved at skelne mellem fantasi og virkelighed og mangler generelt social interesse. De er normalt begavede. Nogle har samtidig OCD og ADHD.
- Kendetegn ved ASF
ASF bliver kendetegnet ved eb andreledes of ofte forsinket udvikling på områderne socialt samspil, kommunikation og gentagelsespræget adfærd. man har svært ved at aflæse sociale sammenhæng og kan opfatte ting meget konkret og faktuelt, hvilken kan medfører at man har svær ved at fortolke ironi og humor. Man reagere ofte med gråd og vrede, hvis man bliver frustreret, hvis tingene ikke går som man vil have det.
- Udfordringer
Har svært ved sociale relationer
Har svært ved at sætte sig ind i andres tanker og følelser
Tilpasse sig krav og socialt samspil
- Støtte
Den bedste hjælp er at blive støttet i at skabe en forudsigelig og tryg hverdag. Det er vigtigt for børn og unge at have mulighed for at trække sig væk fra voldsomme stimuli – eller at de får tilbudt ro og afslapning, når der har været mange indtryk.
Samtidig er det også vigtig, at pårørende og andre tæt på lytter til, hvilket liv der giver mening for den enkelte og hjælper med til at skabe rammerne for et trygt og meningsfuldt liv.
- Mine tanker
Jeg blev helt rørt af ordene som pigen Aster sagde i filmen
`´At alle mennesker uanset hvad man er eller hvordan man er, så er man special på sin egne måde. Og man skal være glad for den man er´´.
Mennesker med autisme er noget special. Deres hjerne opfatter ting anerledes. Deres hjerne har en evne til at fordybe sig mere i ting. Deres hjerne kan ikke ignorere ligegyldig ting, men surer det hele til sig.
Deres hjerne er hele tiden på overarbejde. derfor er det vigtig at deres dagligdag fungere efter en plan. De skal have en meget struktureret hverdag. Hvis der lige pludselig opstå noget som er andreledes så kan deres verden bryde sammen og de får det rigtig svært. Deres sanse er meget  følsomme. Støj og mange sanse indtryk kan være meget overvældene for dem. De forstå at sanse verden anderledes.
Mange har deres egne måde at spise maden på og hvis man ikke har forståelse for det kan det medfører spiseforstyrrelser.
Igennem filmene har jeg fået rigtig meget mere viden om autisme og jeg vil bruge det meget mere i min praksis når jeg kommer til at møde og arbejde med børn med autisme.

Beskrivelse af et Fiktivt barn
Isabella er en pige på 5 år. Hun er slank og har lyst hår. Hun bor sammen med sin mor, far, lillebror og nogle gange papsøster. Hun er autist. Hun går i børnehave på Bænkebider  stuen. Hun er også førskolebarn og går også i storbørnsgruppen to gange om ugen.
- Fysisk er Isabella en meget aktiv pige. Hun kan godt lide at være den styrende i legerelationer. Og det gør hun fordi tingene skal foregår på sin måde, elleres kan hun ikke finde struktur i det når andre vil styrer.
- Isabella er også en meget følsom pige. Hun er tit meget ked af det når hun bliver afleveret om morgenen. Forældrene fortæller at hvis hun har haft en andreledes morgen end hvad hun er vant til så har hun en dårlig start på dagen. Så er hun frustreret oh ked af det.
- I børnehaven er hun meget social hvis tingene kan foregår på hendes måde. Der skal altid være en voksen omkring hende der kender hende godt til at tage sig af hende hvis tingene går galt og hun lige pludselig ikke kan lege.
I hjemme er der også en del frustrationer fordi forældrene har forskellig måder at takle hende, lave struktur og opdrage.  Det er ikke altid de er enig. De er tilknyttet Familiehuset så de kan får råd og vejledning hvordan de bedst mulig kan arbejde med Isabella.
- Isabella er en meget kvik pige. Hun vil gerne lære en hel masse. Hun er meget nysgerrig og vil være der hvor der sker noget spænende. Men hun kan også blive hurtig sur og frustreret hvis det ikke lykkedes hende at når i mål med det hun har forestillet sig.
- Sproglig er hun ikke aldersvarende. I hjemmet lærer hun både dansk og russisk. Derfor kan det tit være svært for hende at udtrykke sig på dansk da hendes dansk ikke er helt udviklet. Derfor skal hun også i en sprogklasse når hun til sommer skal starte i skole. Sprogklassen er en klasse hvor der ikke er så mange børn og de fleste børn har enten en diagnose eller er sproglig udfordret.

Handleplan

Hvilke vanskeligheder har barnet/den unge, og hvordan kommer de til udtryk?
Isabella er autist. Hun bliver hurtig ked af det, vred og frustreret hvis tingene ikke er som hun har forestillet sig og hvis dagen ikke er struktureret.

Hvilke ressourcer har barnet/den unge, og i hvilke situationer kommer de til udtryk?
Da skal altid være en voksen til stedet i nærheden af Isabella hvis hun har brug for at komme videre hvis tingene går galt.
Beskriv barnets/den unges følelsesmæssige udtryk.
Isabella er en meget følsom pige. Hun bliver hurtig ked af det hvis hun får at vide at det ikke er godt nok det hun laver. Hun har sin måde at gøre tingene på og er meget perfektionist.
Beskriv barnets/den unges sociale relationer.
I hjemmet funger tingen ikke altid godt og det er ikke godt for Isabella da hun har brug for meget struktur. I børnehaven har hun få gode venner. Der er mange børn som ikke vil være sammen med hende fordi hun er meget styrende.
Fungerer barnet/den unge alderssvarende? Beskriv
barnets/den unges kognitive forudsætninger.
Isabella er ikke aldersvarende. Hun er sproglig udfordret.

Hvordan er barnets/den unges fysiske tilstand?
Hun elsker at være aktiv, man bliver også hurtig overstimuleret og skal have mange små pauser.

# data[].attributes.body
På Frederiksborg Byskolen i denne her uge er der bevægelsesuge. I Max´s klasse har de bestemt at de skal læge `Stjæl Flaget´.
Aktiviteten kommer til at forgår udenfor på fodboldbanen.
Max har brug for støtte og struktur og guidning når der foregår nogen aktiviteter, hvor han skal være med, sammen med hele klassen.
I denne her situation har klasselæren spurt mig om jeg kan være med til at støtte Max, så han kan være med uden at han føler sig ekskluderet fra fælleskabet.
Jeg arbejder til daglig i Basen som pædagogisk assistent, hvor Max for aflastning når tingene bliver for meget for ham og han har brug for ro.
Vi har et godt forhold til hinanden og Max føler sig tryg ved mig.
Jeg aftaler med klasselæren, at Max skal møde i Basen om morgen, så han får en stille og rolig start på dagen og at han skal forbedredes på hvordan det hele skal foregår.
Max møder ind i Basen om morgene og vi snakker om hvad der skal ske i løbet af formiddagen og vi snakker om hvordan aktiviteten skal foregår.
Jeg fortæller ham reglerne ved aktiviteten.
Legen handler om at børnene bliver opdelt i to grupper. 12 børn på hver hold. Der vil være et rødt og et blot hold. På den ene halvdel af banen i venstre hjørne vil der være et rødt ring som vil være markeret med rød spray. I den ring vil der stå et flag. På den samme halvdel af banen i den nederste hjørne vil der også være en ring markeret med rød spray.
Og det samme vil være i den modsatte side at banen bare med en blå farve.
Legen går ud på, at børn fra den ene hold skal løbe inde i den andens hold halvdel af banen og stjæle flaget. Hvis man bliver fanget, så skal man ind i ringen. Ved de ringe skal der stå en vagt og passe på fangerne og det sammen i den ring hvor flaget stå, der skal man passe på at flaget ikke bliver stjålet.
For at Max skal forstå legen bedst mulig tegner jeg det på et stykke papir. Vi tager tegningen med udenfor og jeg viser det til ham inden legen går i gang. Når det hele er mere visuelt giver det ham et bedre indblik i hvad hans rolle er.
Da Max hurtig kan være overstimuleret og distraheret har vi aftalt at han skal stå ved en af ringene og være vagt og passe på at fangerne ikke flygter.
Vi aftaler også at hvis han kan mærke at han bliver træt og har brug for en pause, så går vi indenfor på Basen og så kan han hvile.
Jeg har taget udgangspunkt i de 25 råd til lære og pædagoger.
For Max, hans forældre og os som de professionelle er det vigtig at vi arbejde ud fra at Max er med i fælleskabet og ikke bliver ekskluderet. Vi skal arbejde inkluderende.
Vi skal arbejde inde i det Faglig inklusion, som betyder at vi skal hjælpe ham med at være deltagende. at andre oplever at han giver noget, men han skal selv have en oplevelse af at han bidrager med noget.
I denne her aktivitet er han med i fælleskabet, han bidrager til legen ved at være vagt og gøre det på lige fod med andre. Han får ros og anerkendelse fordi han passer på fangerne.
Vi skal også arbejde inde i det sociale inklusion, som betyder at i legen er Max med i fælleskabet og han er sammen med sin klasse om noget fælles. De bidrager alle sammen til at legen er en succes.
Os som de professionelle skal have Dobbeltblik.
Den rolle Max er med i legen gøre at vi har kigget på hans muligheder for deltagelse og fundet frem til at han godt kan være med i legen, uden at han føler sig ekskluderet. Vi har set på muligheder frem for begrænsninger.

# data[].attributes.body
Socialpædagogik
Socialpædagogik retter sig med mennesker i udsætte positioner. De har alle sammen et særlig behov. Det kan være mennesker med fysiske og psykiske funktionsnedsættelser. Det kan være mennesker som er hjemløse, misbruger, kriminelle, udsætte børn og unge.
Der er focus på det enkelt menneskes ressourcer, trivsel og udvikling. Mennesket selv skal have medindflydelse og bestemme over deres egen liv.

Specialpædagogik
Specialpædagogikken retter sig også mod mennesker med særlig behov, men her er der focus på helt særlig behov. det kan f.eks. være børn med diagnoser, som ADHD  eller autisme, hørenedsættelse eller sprogvanskeligheder. man tager udgangspunkt i børns elleres unges individuelle situationer og derudfra udarbejdes et handleplan.
Forskel på socialpædagogik og specialpædagog er at specialpædagogik har særlig fokus på en bestemt diagnose hvor i socialpædagogik arbejder man ud fra borgenes premisser i håb om et bedre liv.
både specialpædagogik og socialpædagogik handler om at skabe gode relationer. Man skal anerkende og møde mennesker der hvor de er i deres liv. De skal have et bedre liv i et fælleskab.
Specialpædagogiske målgrupper er børn og unge med særlig behov, mennesker med sociale vanskelighedere og mennesker med psykiske funktionsnedsættelser.
Observationsskemaer og handleplansskemaer
1. Årsager til de pædagogiske observationer kan være mistrivsel, bekymring , undren, sproglig vanskeligheder, nyt barn.
2. Observationer kan være vigtigt for børns trivsel, udvikling og læring. Det kan give en detaljeret viden om en bestemt situation.
- Tidlig opsporing af mistrivsel.
- et behov for at identificer en problemstilling eller afdække en tilbagevendende undren.
- kendskab til et enkelt barn
- behov for at udvide behov til en gruppes måde at fungere på
- undersøge forskellig relationer
- behov for at kunne sparre tværfagligt omkring et barn
- behov for at undersøge den pædagogiske personalets indflydelse på børns udvikling, læring, trivsel
- undersøge de æstetiske rammer, hvilken betydning de har for børns udvikling, læring, trivsel
3. Subjektiv og objektiv
Når man er subjektiv så har man personlig holdninger og følelser med i observationerne
Når man er objektivt så er man neutral i opgaven. Man inddrager ikke sine egne holdninger eller følelser.
Når man laver observationer skal man være objektiv.
4. Observationsmetoder
en af metoderne kan være
- Logbog/dagbog
Det gode ved logbog/dagbog er at det er et hurtig metode at anvende i dagligdagen. man kan hurtig skrive ned hvis man har observeret en episode.
Ulempen kan være at man hurtig kan være subjektiv og at man kan være i tvivl hvor mange detaljer skal nedskrives.
- Brug af video
Her vælger man at optage en episode som senere kan deles med resten af personalet eller på et tværfaglig møder. det kan bruges i forbindelse omkring bekymring hos et barn.
Ulempen kan være at forældre ikke giver tilladelse til at barnet skal filmes.
- Observationsskemaer
Der findes flere typer for observationsskemaer
1. Observationsskemaer til observation for enkelte personer
2. Observationsskemaer til brug ved aktiviteter
3. Graduringsskemaer
5. Sociometrisk skema/relationsskema