# data[].attributes.location_name
Győr, Aranyhajó cégér, Jedlik Ányos utca

# data[].attributes.headline
Győr, Aranyhajó cégér, Jedlik Ányos utca

# data[].attributes.subject
Győr, Aranyhajó cégér, Jedlik Ányos utca

# data[].attributes.body
A Jedlik Ányos utca – dr. Kovács Pál utca sarkát egy Aranyhajó cégér díszíti, mely a középkori fűszerkereskedés jellegzetes jelképe. Az aranyozott fémből készült Aranyhajó cégér eredetileg a Széchenyi tér 1. sz. épületet díszítette, mely ekkor Haagen Ferenc gyarmati és fűszeráru-kereskedéseként működött, első írásos említése 1847-ből való, alkotója ismeretlen. 1872-ben Vollnhofer, egy későbbi üzlettulajdonos átköltöztette a boltot a mai Jedlik Ányos utcába, s vele együtt a cégért is. 1911-ben Tőke Béla vásárolta meg a boltot, s mivel a céhjelvény jelentősen megrongálódott a szabad ég alatt eltöltött évek során, a felújítás helyett egy újat rendelt a Győrben élő Schima Bandi iparművésztől, hasonlót Kolombusz Kristóf Santa Maria nevű hajójához. Az új Aranyhajó 1940-ben váltotta a régit, mely ma a Rómer Flóris Művészeti és Történeti Múzeum tulajdona. Győr legszebb és legismertebb cégére pedig még mindig ott áll a Jedllik Ányos utca és a Dr. Kovács Pál utca sarkán, s 1991-től a cégér után Aranyhajó Patika névre elkeresztelt gyógyszertárat népszerűsíti.

# data[].attributes.location_name
Győr, Győri Kékfestő Műhely, Dr. Kovács Pál u.

# data[].attributes.headline
Győr, Győri Kékfestő Műhely, Dr. Kovács Pál u.

# data[].attributes.subject
Győr, Győri Kékfestő Műhely, Dr. Kovács Pál u.

# data[].attributes.body
Győrben 1906 óta foglalkozik kékfestéssel egy család, boltjuk a Dr. Kovács Pál utca és a Jedlik Ányos utca sarkán áll. Az üzlethelyiség felett lógó Kékfestő lány cégér Lebó Ferenc győri szobrászművész alkotása 2015-ből. A cégtábla az utcában még fellelhető többi társával együtt (felismerhetőek az egyforma keretükről)  a “Lüktető Belváros” c. projektből valósult meg. A boltban is érdemes körülnézni, hiszen a kékfestés hagyománya nemrégiben felkerült az UNESCO szellemi kulturális világörökségének reprezentatív listájára. Forrás és további információ: http://www.gyorikekfesto.hu/

# data[].attributes.body
A cégér a mai Dr. Kovács Pál u. 1. sz. házának két üzlete között feküdt, és Bangha Ernő fűszer- és csemege-kereskedő tekintette cégtáblájának. Akkoriban még fémtető védte a naptól és az esőtől a szépen faragott fatestet. Hogy pontosan mikor helyezték át az épület bejárata fölé, nem tudni.

# data[].attributes.body
A Gutenberg tér legmodernebb eleme a 2012-ben átadott Jedlik-csobogó, a 365 kg-ot nyomó, csodás türkiz szódásüveggel. Az ivókútként is szolgáló szobrot a város híres üvegművésze, Hefter László alkotta. Az ő általa készített üvegablakokat csodálhatjuk meg a székesegyházban és több más templomunkban is. A csobogó Jedlik Ányos szódásüvegének, a fröccsnek, és mindezen keresztül Győr újító, fiatalos szellemiségének állít emléket.

# data[].attributes.body
A csónakos szoborként ismert alkotás a győri Baross Gábor úton, a sétálóutca közepén található. Paulikovics Iván 1997-es alkotása a Nosztalgia egy letüt életkor után címet viseli, egyránt nagy népszerűségnek örvend a győriek és az idelátogatók körében is.

# data[].attributes.location_name
Győr, Baross Gábor szobor, Baross Gábor Way

# data[].attributes.headline
Győr, Baross Gábor szobor, Baross Gábor Way

# data[].attributes.subject
Győr, Baross Gábor szobor, Baross Gábor Way

# data[].attributes.body
Baross Gábor, aki négy cikluson át tevékenykedett Győrben országgyűlési képviselőként, példamutatóan volt innovatív vezetője a városnak. Győr több infrastrukturális létesítményt neki köszönhet, többek között a vasút és a Baross híd kapcsolható a nevéhez, valamint a városi telefonszolgálat. A szobor Rieger Tibor szobrászművész alkotása, amelyet 2016-ban avattak fel. A szobor kezében egy aranyóra látható, amely az alkotó munkának szentelt idejét jelképezi.

# data[].attributes.body
Győr volt az utolsó végvár az oszmán hódítás és az Európa kapujának tekintett Bécs között a 16. század utolsó évtizedében. A portyázó iszlám hadak Alsó-Ausztria településeit támadták, miután 1594-ben városunk is török kézre került. Győr 1598. március 29-i, keresztény hadak általi visszafoglalása véget vetett ennek a fenyegetettségnek, így Bécs és vele Nyugat-Európa végre fellélegezhetett. Képet kaphatunk ennek a győzelemnek a jelentőségéről Stotzingen báró, Alsó-Ausztria első helytartójának Rudolf császár nevében kibocsátott rendeletéből: Egy hónappal a dicsőséges visszafoglalás után annak emlékére Alsó- és Felső-Ausztria minden községének útjain, szorosain, határain a kidőlt, vagy az idők viszontagsága által megviselt kereszteket, szobrokat két hó leforgása alatt megújítsák, kereszttel lássák el és akár a kőre, akár vaspléhre könnyen olvasható, fekete betűkkel véssék vagy írják reá ez emléksorokat: „Sag Gott, dem Herrn, Lob und Dank, dass Raab wieder kommen in dér Christen Hand“ vagyis Mondj Istennek dicséretet, hálát, hogy visszaadta nekünk Győr várát.   Jelenleg harmincnál több autentikus Győr-keresztről tudunk, a szájhagyomány azonban még ennél többet is annak tekint. Lebó Ferenc Munkácsy-díjas szobrászművész Városháza előtt felállított alkotása egy elterjedt Győr-kereszt formát rekonstruál, melynek tartóoszlopán a Ruprecht-féle felirat olvasható. A csúcsán a török kiűzéséhez kapcsolódó „Vaskakast” láthatjuk.

# data[].attributes.body
A Dunakapu tér Mosoni-Duna felőli oldalán áll Pál Zoltán 2015-ben átadott, figyelemfelkeltő, modern alkotása, a Pulzus-szobor. A négy méter átmérőjű, lencse alakú szobor 360 fokban elfordítható, s benne visszatükröződik a tér, a folyó és a Káptalandomb panorámája. A szoborban szimbolikusan megjelennek a városnak a történelem során viselt nevei - Arrabona, Jaurinum, Raab, Janik kala, Győr – és négy folyója, a Duna, a Rába, a Rábca és a Marcal.

# data[].attributes.location_name
Győr, Ágyúk a győri várfal tövében, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.headline
Győr, Ágyúk a győri várfal tövében, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.subject
Győr, Ágyúk a győri várfal tövében, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.body
A győri vár aljában elhelyezett díszágyúk sora kedvelt győri pihenőhely. Az 1860 körül Bécsben készült ágyúcsöveket 1959-ben helyezték el a győri Várfalsétényon.

# data[].attributes.body
Győr impozáns barokk főterén, a Széchenyi téren álló szoborcsoportot Kollonich Lipót győri püspök emeltette 1686-ban Buda töröktől való visszafoglalása emlékére. A Loyolai Szent Ignác bencés templom bejáratával pontosan szemben elhelyezkedő emlékmű alkotójának neve nem ismert. A kompozíció tetején Szűz Máriát láthatjuk, fején a magyar koronával, jobbjában a gyermek Jézussal. Az oszlopot szentek szobrai övezik: a négy magas barokk szobor Szent Istvánt, Keresztelő Szent Jánost, Páduai Szent Antalt és Ausztria védőszentjét, Szent Lipótot mintázza.

# data[].attributes.location_name
Győr, Kisfaludy Károly szobra, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.headline
Győr, Kisfaludy Károly szobra, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.subject
Győr, Kisfaludy Károly szobra, Bécsi kapu tér

# data[].attributes.body
A Győr környékéről származó Kisfaludy Károly bronzól öntött szobrát, Mátrai Lajos művét 1892-ben a Radó-szigeten állították fel, az akkor még álló kőszínház közelében. Valójában 1888-ra tervezték az avatást, Kisfaludy halálának 50. évfordulójára, azonban nem gyűlt rá össze a szükséges pénz. Az avatáson a városatyák mellett Jókai Mór is beszédet mondott. A gyakori árvízi károk miatt – 1920-ban napokig víz alatt állt – 1921-ben került át mai helyére. A szoborhoz több helyi legenda is kötődik. Ha nem vigyázunk és tilosban parkolunk, könnyen felkerülhetünk a kezében tartott jegyzetekre, mint ahogy azon diákok is, akik elkésnek az iskolából. Ez azért mosolyogtató, mert a bencés gimnázium diákjaként Kisfaludy a tanárok réme volt.

# data[].attributes.body
Egy halbolt cégéreként díszítette az Apáca utcai épületet az alkotás, ma már az eredeti funkciójától megfosztottan, a Hal köztől pár lépésre remekül illeszkedik a történelmi belváros kisiparosok, kereskedők aranykorát idéző nagy múltú cégérei közé. A céhjelvény Lebó Ferenc győri szobrászművész alkotása 1989-ből.

# data[].attributes.body
A Káptalandomb lábánál fekvő Gutenberg tér a maga 600 négyzetméterével Győr legkisebb tere, mégis a város két fontos jelképét és egyik ikonikus épületét is itt találjuk. Múltunk epizódjainak elemei láthatók itt összesűrítve. A háromszög-alaprajzú Kreszta-ház, mely Győr egyik legrégibb épülete, fehér falaival és zöld zsalugátereivel mediterrán hangulatot kölcsönöz a térnek.

# data[].attributes.body
Győr ma is központi tere mindig is a város szíve volt. Itt zajlott a történelmi Győr egész élete: népgyűlések, hivatalos funkciók, perek, kivégzések, piacok. Többek között itt árulták a dunai hajósmolnárok feleségei a búzalisztből és rozslángból sütött fehér cipókat, gyürkés kenyereket. Mai alakját a XVI. századi városrendezés alkalmával nyerte el, amikor az 1566-os nagy tűzvész után véglegesen rögzítették a telekkönyvben a város utcahálózatát. A XVII-XVIII. században Piac térnek hívták, rendszerint a városba érkező vándorkomédiások is itt szórakoztatták a népeket. A XIX. században már Fő térként említik, mai nevét 1860-ban, még Széchenyi István halálának évében kapta a városi közgyűléstől. A Jedlik Ányos utca sarkán található 1. számú ház a város legrégebbi épületei közé tartozik, mert bár a XVIII. században átépítették, eredete az 1600-as évekre nyúlik vissza. Egy házszámmal arrébb a falpillérekről jól felismerhető klasszicista stílusú épület Fruhmann Antal helyi építész tervei alapján készült. Színes, műemlék homlokzatai – köztük a hengeres, zárt sarokerkélyes Vastuskós-ház –, a bencés rend Szent Ignác-templomának kettős tornya és a tér keleti oldalán magasodó, Buda felszabadulására 1686-ban felállított Mária-oszlop mára Győr ikonikus jelképeivé váltak.

# data[].attributes.body
A Dunakapu tér Győr három ikonikus tere közül az egyik. A Mosoni-Duna határolja északi irányból, nevét is a régi vár Duna-kapujáról kapta, amit sok helyen Vízi-kapunak is emlegetnek a források. A legenda szerint erre a kapura állították a törökök a vaskakast 1594-ben, mikor bevették a várost, kijelentvén, hogy addig maradnak, amíg meg nem szólal – ami négy évvel később be is következett. A Vaskakas másolata a tér nyugati oldalán, egy díszkút tetején őrködik a tér fölött, melynél szomjunkat olthatjuk a városnézés során. A Duna-kapu közelében állt a középkorban a Duna-bástya, melyhez jól kiépített kazamata-rendszer tartozott. Az egykor volt kapu helyét emléktábla jelzi a Jedlik Ányos u. 8. számú házának falán (a Vaskakas díszkút közelében).

# data[].attributes.body
Győr talán legszebb tere a Bécsi kapu tér. Szinte minden épülete műemlék, barokk, copf, és kora klasszicista stílusú homlokzatokkal. Északról a Sforza Bástya és a Káptalandomb, keletről a Szabadsajtó utca, délről a Kármelita templom, nyugatról, a Rába felől a XVI. század közepétől falak zárták le, ma erről az oldalról a Rába-kettőshíd határolja. Ezen a ponton állt egykor a város nyugati kapuja, a reneszánsz stílusú Bécsi kapu, melyet Miksa német-római császár készíttetett 1568-ban. Az 1809-es napóleoni ostrom súlyosan megrongálta, így 1860-ban elbontották, a tér azonban ma is viseli a nevét.   Kisfaludy-szobor A Győr környékéről származó Kisfaludy Károly bronzól öntött szobrát, Mátrai Lajos művét 1892-ben a Radó-szigeten állították fel, az akkor még álló kőszínház közelében. Valójában 1888-ra tervezték az avatást, Kisfaludy halálának 50. évfordulójára, azonban nem gyűlt rá össze a szükséges pénz. Az avatáson a városatyák mellett Jókai Mór is beszédet mondott. A gyakori árvízi károk miatt – 1920-ban napokig víz alatt állt – 1921-ben került át mai helyére. A szoborhoz több helyi legenda is kötődik. Ha nem vigyázunk és tilosban parkolunk, könnyen felkerülhetünk a kezében tartott jegyzetekre, mint ahogy azon diákok is, akik elkésnek az iskolából. Ez azért mosolyogtató, mert a bencés gimnázium diákjaként Kisfaludy a tanárok réme volt.

# data[].attributes.body
Városunk egyik legromantikusabb csücske a Rába ölelésében fekvő 19.512 m² területű Radó-sziget, melyet a Belvárossal és Újváros városrésszel egy-egy híd köt össze. Ezek alkotják a Rába-kettőshidat, mely kelet-nyugati irányban kettészeli a szigetet. A két híd találkozásánál az 1938-ból származó emlékművet láthatjuk, mely városunk I. világháborúban elesett fiainak állít emléket. Itt állt 1892-1920-ig Kisfaludy Károly szobra, mely ma a Bécsi kapu teret díszíti. Kevesen tudják, hogy ez a zöld sziget a Belváros szívében, a Rába torkolatának közelében nem természetes képződmény. A győri vár ostroma idején készült metszeteken még nem szerepel. 1660-70 között épültek ide égetett téglából a győri vár elővédbástyái, melynek egykori falai gyönyörűen kivehetőek a sziget nyugati oldalán és déli csücskén. Itt, a sétány vége felé elhaladunk a győri születésű Sajó Károlynak szentelt emlékmű előtt. Ő is városunk egyik kevésbé méltatott tudós fia. Ő volt az egyik első magyar rovartudós, jelentős kutatásokat végzett a mezőgazdaság és kertészet területén, Magyarországon elsőként ismertette a szőlőperonoszpóra és a marokkói sáska elleni védekezés lehetőségeit, de úttörője volt az ökológiának és a természetvédelemnek is. A város tanácsa 1836-ban vásárolta meg a sziget északi részét, hogy azt ,,a város csinosításáért és édesgetéséért a közgyönyörködtetés helyévé tegye”. A szigetet csak Sétatérként emlegették, ez volt a hivatalos elnevezése is. Mai nevét a Rábaszabályozási Társaság volt igazgatójáról, Radó Kálmánról kapta. A sziget kicsivel nagyobb északi részének legészakibb pontján egy kis gyaloghíd ível át a Rába fölött, néhány méterre onnan, ahol a folyó szelíd halállal a Mosoni-Dunába torkollik. Ezt közelebbről is megszemlélhetjük, ha ezen a hidacskán átkelünk, majd jobbra fordulunk, s megkerüljük torkolatnál elterülő félszigetet. Folyóparti sétánkat folytathatjuk a Mosoni-Duna partján, folyásnak felfelé, úgy egy kilométeren át, majdnem egészen a Rábca-torkolatig. 1912-ben építtette a Rábaszabályozási Társulat az első kis gyaloghidat a mai helyén, melyet 1963-ban tönkretett a tavaszi jégzajlás. A mostanit még abban az évben a Vagongyár hídosztálya készítette. 1894-ben épült az első, vasszerkezetes Rába-híd, mely a Dunakapu térnél található Kossuth-hídra (Révfalusi híd) emlékeztetett. Azelőtt a népeket csónakokon furikázták át a szigetre és vissza. Képzeljük csak el, milyen látványt nyújthatott a sok kis csónak a színes ruhás, napernyős hölgyekkel és keménykalapos, frakkos urakkal, akik a kőszínház legújabb előadására igyekeztek. A hidat a többivel együtt felrobbantották a második világháború végén, s a hatvanas években adták át az újat.   Az első győri színház Szintén kevesen tudják, hogy itt, a sziget déli felén épült 1798-ban az ország első vidéki kőszínháza, melyet 1933-ban a mellette álló étteremmel együtt sajnos elbontottak. Az első győri fából emelt színház azonban már harminc évvel korábban megnyitotta kapuit a közönség előtt, így az első magyar színháznak számított (ha a pozsonyitól eltekintünk). A kőszínház épülete, melyet egy Reinpacher József nevű „kávés” úr építtetett, hányattatott sorsnak nézett elébe. A neoklasszikus, görög templomra emlékeztető épületet a XIX. század elején megvásárolta a város, így mikor pár évvel később Napóleon serege megszállta a várost, a színházba is beköltöztek: kaszárnyának és istállónak használták. 1839-ben nagyszabású felújításon esett át, de fekvéséből adódóan ki volt téve az elemeknek, s legalább minden második évben elöntötte az árvíz.   A Kioszk A mai Arany Szarvas Fogadó és Étterem helyén 1867-ben nyílt meg a favázas Sétatéri Kioszk, mely a korábbi sörcsarnok helyett hatalmas teraszával és zárt épületével szofisztikáltabb nyári mulatóhelyként szolgálta a győrieket, reggel öttől este tizenegyig. Volt reggeli, kávé, uzsonna, fagylalt, jeges kávé és mindennemű hűsítő ital, és „hetenként legalább kétszeri, fölváltva katona- és czigány-zene” – az 1867-es Győri Közlönyben a tulajdonos által feladott hirdetés szerint. A korabeli feljegyzések arra utalnak, hogy nagyobb élet és mozgás volt itt, mint a Széchenyi téren. Nőtt a város, nőttek az igények, a Győri Közlöny szavaival élve a régi kioszk „kényelmetlen és elégtelen” lett, így 1917-ben még nagyobb szabású, Szőke Imre által tervezett biedermeier stílusú Kioszk épült, mely már nem csak egyszerű kávéház volt. Emeletén az úri kaszinónak is helyet adott – melynek elhelyezése évtizedek óta központi kérdés volt a városban – de volt benne számos társalkodó helység, játékszobák, billiárd- és olvasótermek, így igazi éjjel-nappali szórakoztató egységként üzemelt. Ezt az épületet sem kímélte azonban a második világháború. Helyreállítása után újból vendéglő lett, majd többféle kulturális funkciót is ellátott, például otthont adott a Kisfaludy Színház kamaraelőadásainak, és a Megyei Könyvtárnak is. Az állagmegóvás azonban hibádzott, s 1970-re olyan rossz állapotba került az épület, hogy lebontásra ítélték, melynek kivitelezésében segítettek a szovjet csapatok is: ők robbantották szét.   Cziráky-emlékmű Az élményfürdőnek és strandnak otthont adó földnyelven magasodó vasbeton obeliszk a Cziráky-emlékmű, melyet 1913-ban emeltetett a Rábaszabályozó Társulat két évvel azelőtt elhalálozott elnökének, Gróf Cziráky Bélának és munkásságának emlékére. A főudvarnagyi tisztséget betöltő gróf tizenöt éven át irányította a Rába szabályozásának folyamatát. A Dunántúli Hírlap az avatásról szóló cikkében „győri Eifeltorony”-ként emlegeti a Zielinszky Szilárd által tervezett, és Melocco Péter által kivitelezett obeliszket. A szobrászati részét – többek között Cziráky gróf mellszobrát – Horváth Adorján készítette.

# data[].attributes.body
A Győrben található már meglévő terméskő burkolatú sétányok 2017-ben egy felújításon mentek keresztül, amelynek keretén belül a sétányokat térkővel látták el. A három méter széles sétány a Kossuth hidat és a Rábatext Horgászegyesület telkét köti össze. A felújítás során a már meglévő sétautat kibővítették, de van olyan rész is, amit hozzáépítettek. A több mint 1600 négyzetméternyi területen található sétautakon 20 pad került elhelyezésre, ahonnan nyugodt környezetben csodálhatják a Duna látképét.

# data[].attributes.body
A XVII. századi eredetű, mai barokk formájára 1767-ben kialakított épület egykori vendégéről, Napóleonról kapta a nevét. Ma a Győri Grafikai Műhely és Kiállítótér otthona, mely kortárs magyar és egyetemes képzőművészeti alkotások időszaki kiállítóhelye. Időszaki kiállítások alkalmával látogatható.

# data[].attributes.body
A kétemeletes épületet Győr egyik legszebb műemlékének tartják. A ház a mai alakját a XVIII. század során nyerte el. A középső íves kőkeret zárókövén az egykori lakó és építtető, Sajnovics Mátyás alispán névbetűi, és a ház felépülésének évszámai – 1703 – olvashatók. Az épület falhomlokzatát falpillérek tagolják. Fő dísze a gyönyörű barokk zárterkély, melynek ablakai alatt a pestisben szenvedő betegek védőszentje, Palermói Szent Rozália domborműves ábrázolása látható. Innen ered az épület elnevezése is.

# data[].attributes.body
Az Altabak-ház a város egyik legrégebbi lakóépülete, első ismert tulajdonosa a XVI. század utolsó éveiben Kapornaky Ferenc, a vár főkapitányának titkára volt, aki 1617-ben a végrendeletében a győri magyar nemességre és polgárságra hagyta az épületet. Ezt követően Altabak János prépostkanonok vette meg és 1620-ban több házból újjáépítette. A győri épület jelenlegi formáját csak a XVIII. században nyerte el. A térre néző díszes barokk homlokzatát a sarkokon egy-egy zárt erkély díszíti. A jobb oldali erkély mellett helyezkedik el a virágindás motívumokkal (lizéniák) körbefogott kapu, amely felett barokk vázákkal díszített párkány húzódik. Az emeleten hat szoba, a földszinten kisebb-nagyobb szobák, korcsmaszoba, konyha, két bolt és a pincében nyolc lóra való istálló volt. Emeletén a helyreállítás során feltárták a beépített udvar feletti toszkán oszlopos loggia keleti felét. A Szabadsajtó utca felőli oldalhomlokzaton a XVII. századi építkezési stílus szemlélhető meg, az emeleti rész konzolokra ültetve kilép a falsíkból.

# data[].attributes.body
A Győri Zsidó Hitközség 1913-ban alapítványt hozott létre egy menház és tápintézet funkciójú épület építésére és annak üzemeltetésére. A Mocsányi Károly és Stadler Dezső tervei alapján építtetett közösségi épület a háború után eredeti funkcióját elvesztette, városi tulajdonba került. A hitközség 2011-ben visszavásárolta a várostól, hogy az építők eredeti szándéka szerint újra a közösség szolgálatába állítsa. 2014 nyarán az épület földszintjén megnyílt a Zsidó Vallás- és Helytörténeti gyűjtemény és a Holokauszt emlékkiállítás. A 100-120 m²-es kiállítótérben a győri zsidóság történetét, ezen keresztül a zsidó vallás szertartásait és szokásait, és általában a vidéki zsidóság életét bemutató tárlat látható. Az épület jobb szárnyában, a felújítás során kialakítottak egy 80 fős kamaraszínházi teret, az emeleti részben jelenleg óvoda működik.

# data[].attributes.location_name
Győr, Legenda Aurea - Ereklyék vonzásában, Káptalandomb

# data[].attributes.headline
Győr, Legenda Aurea - Ereklyék vonzásában, Káptalandomb

# data[].attributes.subject
Győr, Legenda Aurea - Ereklyék vonzásában, Káptalandomb

# data[].attributes.body
A kiállításnak teret adó épület szintén jelentős felújításon ment át. A földszintjén kialakított, Zalka János püspökről elnevezett vetítőterem, mely turisztikai filmeknek és előadásoknak ad helyet. A Győri Egyházmegye Szent László Látogatóközpontjának új, állandó kiállítása Legenda Aurea – Ereklyék vonzásában címmel. A tárlat a Szent László-herma és a Könnyező Szűzanya-kegykép történetét és kultuszát mutatja be. A kiállítás latin címe arra a 14. századi – az Egyházmegyei könyvtárban is megtalálható -  könyvritkaságra utal, amely összefoglalja az ebben a korban ismert szent ereklyéket. A magyar cím arra mutat rá, hogy az ereklyék mennyire szerves részei múltunknak, hétköznapjainknak, ünnepeinknek sok-sok évszázad óta.

A látogató a kiállítás elején megismerheti az ereklyék kialakulásának történetét, valamint szemügyre veheti Szent Maximus római kori, keresztény szent csontereklyéjét.

A kiállítás bemutatja és ismerteti az ereklyék művészettörténeti fontosságát, fajtáit és hatásukat a jelen korban; a tárlat a győri Püspökség féltett kincsei közül is számosat felvonultat.

A kiállítás fő témáját Szent László király kultusza képezi. Bemutatásra kerül a herma, valamint a benne lévő királyi koponyacsont különleges művészeti és a tudomány által feltárt eredményei. Teret szentel a Szent László-kultusznak és a fennmaradt művészi ábrázolásoknak. Végül a látogató megismerkedhet a több évszázadra visszanyúló, liturgikus körmenet történetével is.

A tárlat másik fő oszlopát a Könnyező Szűzanya kegyképének bemutatása képezi. Megismerhetjük a kegykép történetének viszontagságait, a vérrel könnyezés csodája mellett egyéb érdekességeket. A kegykép kultuszának nemzetközi hatását kevesen ismerik, de itt láthatóak a tiszteletére emelt templomok és megfestett másai. A kiállítást egy összefoglaló film zárja, mely által a látogató egyfajta lelki elmélyülésben részesülhet.

A győri Káptalandombon, mint háromszoros búcsújáróhelyen így már valóbab méltó módon kerül bemutatásra a Könnyező Szűzanya-kegykép, a Szent László-herma, valamint Boldog Apor Vilmos kultuszát megidéző kiállítás. A megújult terekben, mai installációkkal és eszközökkel, egyedi kép és hanganyaggal segítik a látogatók elmélyülését.

A kiállításnak teret adó épület szintén jelentős felújításon ment át. A földszintjén kialakított, Zalka János püspökről elnevezett vetítőterem, mely turisztikai filmeknek és előadásoknak ad helyet.

# data[].attributes.body
A kiállítás Boldog Apor Vilmos vértanúságának állít emléket: bemutatja életét, tevékenységét, megidézi áldozatát és vértanúhalálát. A kiállítás érdekessége, hogy azon a helyen került megrendezésre, ahol Apor Vilmos a nőket és gyerekeket bújtatta, illetve a helyiségben, ahol vértanúhalált szenvedett. A püspök naplórészletei mellett tárgyi emlékek, dokumentumok, zene, fényhatások és különböző audiovizuális eszközök segítségével elevenítik fel Apor püspök vértanúságig menő életáldozatát.

# data[].attributes.location_name
Győr, Egyházmegyei Könyvtár és Kiállítótér, Gutenberg tér

# data[].attributes.headline
Győr, Egyházmegyei Könyvtár és Kiállítótér, Gutenberg tér

# data[].attributes.subject
Győr, Egyházmegyei Könyvtár és Kiállítótér, Gutenberg tér

# data[].attributes.body
A könyvtár dokumentumai között kódexek, ősnyomtatványok, régi magyar könyvek találhatók. Kiemelkedő értékek a Mátyás király könyvtárából származó Győri Corvina, és Magyarország legnagyobb kódexe, a Zalka-antifonálé. A kiállítótér évente 2-3 színvonalas időszaki kiállításnak ad helyet.

# data[].attributes.body
A Káptalandomb földrajzi elhelyezkedésénél és történelmi szerepénél fogva kiemelkedő szerepet játszik Győr életében. Sokszor nevezzük a város szívének is, nemcsak a szakrális életben betöltött szerepe miatt. Központjában a Szent István korában alapított székesegyház áll, de itt található a középkori eredetű Püspökvár, valamint Magyarország egyik leggazdagabb egyházművészeti gyűjteménye is. E gyűjtemény legszebb, legértékesebb darabjai – mintegy 90 csodás és különleges liturgikus tárgy – immár a nagyközönség számára is megtekinthetővé válik. A közel kilencven darab liturgikus ötvöstárgyat és textil-műremeket bemutató tárlat a bazilikán belül tekinthető meg, így nyitvatartásával a hely liturgikus rendjéhez igazodik.

# data[].attributes.body
A Győr szívében található műemléképületen belül látható a győri vár eddig rejtőzködő kapuja. A földszinten teázó, az első emeleten Lebó Ferenc szobrászművész kamarakiállítása, a második emeleten időszakos kiállítások, bérelhető rendezvényterem várja a vendégeket.

# data[].attributes.body
A Káptalandomb északnyugati oldalát a Püspökvár, a volt fellegvár foglalja el, ami majd’ ezer éve a mindenkori győri püspök lakóhelye. Azonban nem a Szent István által alapított vármegyei és püspöki székhely volt az első hatalmi bázis ezen a helyen. Római kori leletek szerint valószínűsíthető, hogy ugyanezen a stratégiailag fontos helyen – egy két folyó találkozásánál található dombon – emelték az Arrabona táborhoz tartozó castrumot. A hatvanas években végzett nagyszabású régészeti feltárás szétkergette a vár alatti menekülő útvonalakról (ún. „osonkákról”) és kincstárakról keringő mendemondákat. Világossá vált, hogy amiről ezt hitték, az valójában egy lakótorony maradványa, melyet 1250 körül Omodé püspök építtetett, s amely azóta a jelenlegi palota északi szárnyának részévé vált. Ennek az egykori lakótoronynak az első emeleti lépcsőfeljárója szinte teljesen épen fent maradt. A bejárata az udvar mai szintjénél 8 méterrel mélyebben feküdt, alig néhány méterrel a Duna akkori szintje fölött, a domb szélén. A kis kaput csak létrán lehetett megközelíteni és egyszerre csak egy ember fért át rajta, ezek a minél jobb védhetőséget biztosító praktikák közé számítottak akkoriban. És hogy hogyan található ekkora mélységben ez a bejárat? Akkor került a föld alá, mikor az 1529-es, Káptalandombot sem kímélő tűzvész után olaszbástyákkal vették körül a várat, melyekhez helyenként 6-8 m magas földtöltést alkalmaztak. A Püspökvár szögletes tornyának, melyből gyönyörű kilátást élvezhetünk 360°-ban, a XIV. században épült az első emeleti része, míg a felsőbb emeletek jóval későbbiek, a XVIII. században épültek. Ennek déli (a Bécsi kapu tér felőli) oldalához tapad egy kis gótikus kápolna, melyet 1487-ben Nagylucsei Orbán püspök építtetett, s amely azóta is a mindenkori püspök házi kápolnájaként szolgál. A robusztus, csonka torony ásító kapuja egy, gótikus ülőfülkékkel rendelkező boltozatos kapualjon át vezet a vár udvarára. Ez a gyönyörű kovácsoltvas ráccsal ellátott kis zug újabban ez az egyik legkedveltebb fotópont a városban. A püspöki palota nemrég óta megnyitotta kapuit a nagyérdeműnek, s egyénileg nem, de előre meghirdetett időpontokra tárlatvezetéssel látogatható. Igencsak érdekes végig járni a termeket és betekintést nyerni, milyen volt a győri egyházfők élete régen és ma. A vezetett túra a kastélykertben ér véget, melyeket falak vesznek körül, s ahonnan csodás panoráma nyílik többek között a folyókra és a Radó-szigetre. A kert a XVI. századi erődrendszer része volt, ez volt a Kastély-bástya. Ez és a Káptalandomb aljában, a Bécsi kapu tér oldalán a Sforza-félbástya (amelyben most a Várkazamata és Kőtár működik) élték túl a napóleoni seregek erődrobbantásait 1809-ben. A kertben a betemetett, téglával körülfalazott kút valószínűleg szintén a XVI. századból származik és a Püspökvár legrégebbi ismert kútja.

# data[].attributes.location_name
Győr, Győri Bencések Loyolai Szent Ignác temploma, Széchenyi tér

# data[].attributes.headline
Győr, Győri Bencések Loyolai Szent Ignác temploma, Széchenyi tér

# data[].attributes.subject
Győr, Győri Bencések Loyolai Szent Ignác temploma, Széchenyi tér

# data[].attributes.body
A XVII. század első felében épült templom szintén a jezsuita rend kezdeményezésére épült. A Baccio del Bianconak tulajdonított tervek alapján Bartolomeo és fia, Giacomo Torre építőmesterek kivitelezték. A gimnázium és a rendház közé ékelt egyhajós templom a római jezsuita anyatemplom, az Il Gesù mintájára készült. A homlokzaton a felirat arról árulkodik, hogy a Szűzanyának és a jezsuita rend alapítójának, Szent Ignácnak szentelték, az 1641-es évszám pedig a felépítés befejezésének évére utal. A templom belseje a hazai korai barokk építészet ritka példája, melyből csak részletek maradtak ránk a későbbi nagyszabású átalakítások miatt. Ilyenek az 1662-re elkészült kápolnafülkék stukkódíszítései és freskói. A három-három kis fülke közül talán a középsők a legérdekesebbek: a baloldali Palermói Szent Rozália kápolnája, a vele szemben lévőben pedig a XVII. századi Győr és Pannonhalma képe látható. E nagy átépítés során, 1721-ben nyerte el mai alakját a homlokzat és a torony két frissen restaurált sisakja a harangokkal, melyek közül a harminchárom mázsás Szent Benedek harang élte csak túl a századok viharait. Az 1740-es években alakult ki a templombelső, ahogyan ma láthatjuk: ekkor készültek a mennyezeti freskók, a főoltár, a bútorzat. A kivitelezők győri és bécsi mesterek voltak, a főoltár szobrait Joseph Rössler bécsi szobrász faragta. A főoltár Szent Ignácot ábrázoló festménye és a mennyezeti freskók Paul Troger keze munkái, a pazar kivitelű szószék a pozsonyi Gode Lajos műve. Sajnos a névtelenségbe vesznek azok a mesterek, akik a padokon és ajtókon látható csodálatos faragványokat készítették. Az 1757-ből származó orgona a győri orgonaépítő mester, Burghardt Gáspár munkája volt. Jelenleg új orgona készül a templom számára, hogy újra életre kelhessen a pompás hangversenyek tradíciója, melyek a barokk időkben a város legfontosabb kulturális eseményei közé számítottak.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Győr, Győri Bencések Loyolai Szent Ignác temploma, Széchenyi tér

# data[].attributes.body
A Szent István által alapított győri püspökség legjelentősebb temploma román stílusban épült a XI. században. Ebből az első épületből ma már sajnos nem sokat láthatunk, a gyakori tűzvészeken kívül a tatárjárás is olyan pusztító hatással volt rá, hogy újjá kellett építeni. Ekkor egészült ki az altemplommal. Megmaradt természetesen a középkori keresztény templomokra jellemző kelet-nyugati tájolás, a homlokzat mindig arccal az eljövendő utolsó ítélet, a lenyugvó nap irányába néz.

A Bazilika ma is álló legrégebbi részei a gótikus stílusjegyekkel bíró támpillérek és csúcsíves ablakok az oldalhajókban. Ennek legmarkánsabb példája az 1404-ből származó Héderváry-kápolna a déli oldalon, mely korábban az ország harmadik legfontosabb nemzeti ereklyénknek, Szent László hermájának is otthont adott. Nevét az építtetőjéről, Héderváry János püspökről kapta. Érdemes felpillantani a kápolna csodás ólomüveg ablakaira, melyek Árkayné Sztehlo Lili üvegművész és Hefter László pannonhalmi üvegszobrász mester Árpád-házi szenteket ábrázoló alkotásai. Az 1480-as évekre már igazi gótikus székesegyház állt itt, melyről Mátyás király udvari történésze is elismerően nyilatkozott. Sajnos ez a fényes korszak 1529-ben véget ért a törökök megjelenésével és rossz idők köszöntöttek a Bazilikára.

Az egyik tornya ledőlt, a másikat villám sújtotta, s folytatódott a szentségtörések sora, hiszen egy részét katonai raktárnak használták, majd a török megszállás alatt erőd és istálló lett belőle. A Duna felé néző északi hajót az ablakokig feltöltötték földdel, az ablakokból ágyúállásokat alakítottak ki; a Héderváry-kápolna lőszerraktárként szolgált, a kripta pedig börtönként. A XVII. század közepén Draskovics György püspök adta a megbízást az olasz építésznek, Giovanni Battista Ravának, hogy az akkori korai barokk stílusban építse újra a teljesen tönkrement épületet. Négy évtizeddel később Széchényi György püspök, akinek számos hasonló kezdeményezést köszönhet a város, emeltette a mai tornyot, majd jöttek a bécsi olasz festők és szobrászok, s a XVIII. század elejére elkészültek a barokk oltárok is. Belső terének mai arculata a XVIII. század végén, Zichy Ferenc püspök idején alakult ki, ekkor készültek a mennyezetet borító pompás freskók, melyek Franz Anton Maulbertsch osztrák festő és tanítványai keze munkáját dicsérik. Szentély bal oldalán, a baldachin alatti püspöki trón Mária Terézia ajándéka volt, akivel Zichy Ferenc püspök legendásan jó barátságot ápolt. A ma látható klasszicista homlokzat funkcionális okból épült 1823-ban, a leomlással fenyegető torony megtámogatására.

A főbejárati bronzkapu a belső vasrácsos ajtóval együtt a kiemelkedően tehetséges iparművész Schima Bandi műve, akinek alkotásaival Győr több templomában is találkozhatunk. Legismertebb műve a Jedlik Ányos utcában található Aranyhajó-cégér, mely valójában egy művészien kivitelezett, bronzból készült, arannyal bevont időkapszula. II. János Pál pápa 1996-os látogatása során basilica minor rangra emelte székesegyházunkat, mely három fontos szakrális emléknek is otthont nyújt. Északi mellékhajójának oltárján található a Könnyező Szűz Mária-kegykép, mely a XVII. század közepén Írországból került hozzánk, s melynek városunk egyik legendájának születését köszönhetjük. Már említettük a Lovagkirály hermáját, mely a felújítási munkálatok miatt jelenleg a Szent László Látogatóközpont külön termében tekinthető meg. Ugyancsak a Héderváry-kápolnában található Boldog Apor Vilmos vértanú püspök síremléke, mely modern kori búcsújáró helynek számít a hívek között.

# data[].attributes.body
A Frigyláda-szobor a barokk Győr pompáját idézi, a hozzá kapcsolódó történet pedig arra emlékeztet, hogy nem kifizetődő sem a bigámia, sem a bujdosás. Az impozáns alkotást Joseph Emanuel Fischer von Erlach tervei alapján Antonio Corradini készítette III. Károly király megbízásából 1731-ben.

# data[].attributes.body
Az 1764-ben, gróf Zichy Ferenc püspök idején felállított Szent Mihály szoborhoz furcsa történet kapcsolódik, melyet itt olvashatnak. Az arkangyal épp Lucifert taszítja a mélybe s győzedelmesen emeli lángoló kardját az ég felé. A talapzaton a latin felirat, mely annyit tesz, „Ki olyan, mint Isten”, Mihály héber nevének (Mi-Cha-El) fordítása. Sajnos nem maradt ránk a művész neve, aki a szobrot alkotta, de egyes források szerint az olasz Lorenzo Mattielli körébe tartozhatott.

# data[].attributes.body
A Szent László herma Magyarország harmadik legjelentősebb szakrális emléke a Szent Jobb, illetve a Szent Korona mellett. A hermát a győri Bazilika gótikus Héderváry-kápolnájában őrzik, a mellszobor alakú ereklyetartó a lovagkirály koponyájának egy darabját rejti Bátran nevezhetjük a magyar ötvösművészet legmeghatározóbb alkotásának.

A szent ereklyét Náprághy Demeter erdélyi püspök 1607-ben egy protestáns lázadás miatt menekítette Győrbe. A herma az 1763-as földrengéskor vált igazán jelentőssé, amikor a győriek Szent László király közbenjárását kérték, amely meghallgatásra talált és a város megmenekült a pusztulástól. Ettől az évtől kezdve Szent László ünnepén, június 27-én fogadalmi körmenetet tartanak a lovagkirály tiszteletére.

# data[].attributes.location_name
Győr, Könnyező Szűzanya dombormű, Káptalandomb

# data[].attributes.headline
Győr, Könnyező Szűzanya dombormű, Káptalandomb

# data[].attributes.subject
Győr, Könnyező Szűzanya dombormű, Káptalandomb

# data[].attributes.body
A kegyjép a győri Nagyboldogasszony-székesegyházban található. Egyik legfontosabb vallási ereklyénket egy több tízezer életet megnyomorító háborúnak „köszönhetjük”. A nyugat-írországi Galway volt a cromwelli hódításnak legtovább ellenálló végvár, mely 1651-ben esett el. A katolikusokat üldözőbe vették, és több mint ötvenezer embert küldtek kényszermunkára az angol gyarmatokra. Az egyházi méltóságokat is száműzték, néhányukat a mai Belgiumba – köztük Walter Lynch püspököt is. Az írországi katolikusok mellett ő ennek a történetnek a hőse, aki a szóban forgó Madonnát – ami családi ereklye volt – a biztos pusztulás elől menekítette meg. Belgiumból sikerült Bécsbe szöknie, ott ismerte meg az akkori győri püspököt, Püsky Jánost, akivel hamar szoros barátságot kötött. Püsky meghívta őt, hogy püspöki helynökként és kanonokként legyen a győri Káptalan tagja. Walter Lynch 1655-ben érkezett városunkba, és 1663-ban bekövetkezett haláláig itt is élt, Bazilikánk kriptájában nyugszik ma is. Halálakor azzal fejezte ki háláját, amiért az itteni közösség befogadta őt és új otthont nyújtott neki, hogy a Győri Egyházra hagyományozta a nagy becsben tartott festményt. A kegykép azonban úgy tűnik, kapcsolatban maradt hazájával, ahol tovább folytatódott a katolikusok üldözése. Az angol parlament kegyetlen tréfájának tűnhet, hogy az Írország apostolának és az ír katolikusok védőszentjének, Szent Patriknak ünnepén, március 17-én került kihirdetésre az ír püspököket végleg száműző dekrétum 1697-ben. Ezen a napon, reggel hat és kilenc óra között a Szűzanya a győri székesegyház falán vérrel könnyezett számtalan hívő és egyházi méltóság szeme láttára. Vallási és társadalmi hovatartozástól függetlenül tömegek jártak a jelenség csodájára. A cseppeket fehér gyolcskendővel itatták fel, melyet később ezüst keretbe foglaltak, és a mai napig az Egyházmegye kincstárában őriznek. Messzeföldön híre ment az eseménynek, és néhány hónappal később császári parancsra Bécsben is körmenetben hordozták körbe a festményt. A vérrel könnyezés 200. évfordulóján írországi küldöttség is jelen volt városunkban, 2003-ban pedig – a cromvelli hódítás lezárultának 350 éves évfordulója alkalmából – Pápai Lajos győri püspök a kép másolatát a Galway megyei Loughrea-ba vitte. Kevesen tudják, hogy a Könnyező Szüzet Győrben „Ír Madonna”-ként, míg Írországban „Győri Miasszonyunk”-ként ("Our Lady of Győr") is ismerik. További érdekes párhuzam, hogy a Galway megyeieknek harminc kilométerrel arrébb, Eyrecourt városkában is van egy nagy becsben őrzött Madonnájuk, a Clonferti Miasszonyunk, akihez több ezer zarándok érkezik minden májusban. A 14. századi, tölgyfából faragott, festett szoborról azt mesélik, hogy a cromwelli katolikusüldözés idején elrejtették, majd a 19. század elején egy favágó találta meg egy hatalmas tölgyfa odvában, mikor a fa vérezni kezdett ott, ahol a fűrésze belevágott.

# data[].attributes.location_name
Győr, Győri Református Egyházközség, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.headline
Győr, Győri Református Egyházközség, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.subject
Győr, Győri Református Egyházközség, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.body
A Kossuth utcai Református templom 776 férőhelyével a győri reformátusok igazi központjává vált, miután 1906-ban megnyitotta kapuit. Az épületet a győri származású építész, Csányi Károly egyetemi tanár és Czigler Győző tervezte. A munkálatok Káldy Lajos építőmester felügyelete alatt zajlottak. A templom erősen tagolt tömegével a késő historizmus stílusjegyeit viseli. Belső tere egységes hatású, óriási csarnokterét egyszerű, gótikus motívumok díszítik. Hosszanti alaprajzát a nyolcszög hat oldalával záruló apszis zárja, a magasba nyúló karcsú saroktorony és a tetejét ékítő csillag már messziről kitűnik.

# data[].attributes.location_name
Győr, Győri zsinagóga, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.headline
Győr, Győri zsinagóga, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.subject
Győr, Győri zsinagóga, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.body
A neológ zsinagóga 1868 és 1870 között épült, és Győr egyik reprezentatív épülete lett. Hosszú ideig mintaként szolgált más városok zsinagógáinak építéséhez, mint a nagyvárosi környezetbe jól illeszkedő, nagy befogadóképességű zsinagógák méltó előképe. Napjainkban multikulturális intézményként működik, állandó helyszíne id. Vasilescu János második világháború utáni magyar képzőművészetet bemutató magángyűjteményének. A zsinagógát jelenleg a Széchenyi István Egyetem és a Rómer Flóris Művészeti és Történeti Múzeum közösen működteti. Kiváló akusztikájára építve, gyakran szerveznek itt koncerteket, s tömeges látogatottságú múzeumi előadásokat, tárlatvezetéseket, zeneművészeti eseményeket.

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
Győr, Győri zsinagóga, Kossuth Lajos utca

# data[].attributes.body
A Városház tér egykor marhavásárok helyszíne volt, s eléggé távol esett a belvárostól. A gazdag kereskedő és iparváros azonban hamar kinőtte városfalait, s a XIX. század folyamán sorra nőttek ki a földből a gyárak, intézmények és lakóházak. Erre tette fel a koronát az új városháza megépítése, melynek munkálatait az üvegesmester Bisinger József városra hagyományozott vagyonából kezdték finanszírozni. A város jelképének számító eklektikus palota 1896-98 között épült, Zechmeister Károly polgármestersége idején. Hübner Jenő építész a milleniumra időzítette az átadást és az épület monumentalitása is az év jelentőségét volt hivatott hangsúlyozni. Homlokzatán a Mária Terézia által Győrnek adományozott címer látható, rajta városunk védőszentjével, vértanú Szent Istvánnal, a stilizált három folyóval és a győri várral. 59 méter magas tornya az egykori fehérvári kapu felett magasodó tűztorony mintájára készült, ennek funkcióját el is látta az első világháborúig.

A Városháza díszterme és tornya előzetes bejelentkezéssel látogatható, ezt megtehetik a gyor@tourinform.hu e-mail címen. Győri találkozásunk emlékét megörökíthetjük egy fotóval a Szívügyünk Győr-szelfipontnál.

# data[].attributes.body
Az eredeti időjelző tornyot Csányi Károly építész tervei alapján Jankovits József látszerész, Steiner László mérnök és Molnár József fő-reáliskolai tanár kivitelezték. A kilenc méter magas tornyon nemcsak a pontos időt láthatjuk, hanem egy vízrajzi- és meteorológiai térképet, barométer-funkciókat és szélzászlót is. 1903-ban állították fel azon a helyen, ahol ma is áll, azért, hogy (amint a rajta szereplő felirat is mutatja): „Mutasson mindig ez az óra Győr polgárainak és mindenki másnak jó időt!” A második világháborúban a kettőshíd felrobbantásával az időjelző is megsemmisült, amit ma láthatunk, azt a Városszépítő Egyesület állíttatta 1991-ben.

# data[].attributes.body
A Szent László herma Magyarország harmadik legjelentősebb szakrális emléke a Szent Jobb, illetve a Szent Korona mellett. A hermát a győri Bazilika gótikus Héderváry-kápolnájában őrzik, a mellszobor alakú ereklyetartó a lovagkirály koponyájának egy darabját rejti Bátran nevezhetjük a magyar ötvösművészet legmeghatározóbb alkotásának.

A szent ereklyét Náprághy Demeter erdélyi püspök 1607-ben egy protestáns lázadás miatt menekítette Győrbe. A herma az 1763-as földrengéskor vált igazán jelentőssé, amikor a győriek Szent László király közbenjárását kérték, amely meghallgatásra talált és a város megmenekült a pusztulástól. Ettől az évtől kezdve Szent László ünnepén, június 27-én fogadalmi körmenetet tartanak a lovagkirály tiszteletére.