# data[].attributes.body
La Renaixença fou un moviment cultural i literari del català del segle XIX (1833-1892). El seu nom sorgeix de la voluntat de fer renéixer el català com a llengua literària i de cultura després de segles de diglòssia respecte al castellà (període anomenat genèricament Decadència). És paral·lel a altres similars, com el Rexurdimento gallec, el Resurdimientu asturià o el Felibrige a Occitània.

# data[].attributes.attachment_caption
Es considera el text fundacional del moviment.

# data[].attributes.headline
1833. Publicació de La pàtria d’Aribau en El Vapor:

# data[].attributes.subject
1833. Publicació de La pàtria d’Aribau en El Vapor:

# data[].attributes.body
La pàtria és un poema culte del romanticisme en llengua catalana escrit el 1832 per Bonaventura Carles Aribau a Madrid per felicitar el banquer Gaspar Remisa el dia del seu sant. El poema estat popularment conegut com a Oda a la Pàtria.

# data[].attributes.body
Els Jocs Florals, també anomenats Jocs de la Gaia Ciència, és un certamen literari instituït per primer cop al segle xiv a la cort provençal de Tolosa de Llenguadoc, per a premiar el gènere poètic, en llengua provençal. Inspirats en les festes celebrades a Roma en honor de la deessa Flora, aquests jocs medievals oferien una «violeta de fin aur» com a premi a la millor composició i altres premis honorífics, florals, la qual cosa va donar lloc al nom del certamen. El terme ha acabat esdevenint sinònim del concurs literari.

# data[].attributes.headline
1877. Jacint Verdaguer publica L’Atlàntida:

# data[].attributes.subject
1877. Jacint Verdaguer publica L’Atlàntida:

# data[].attributes.body
L'Atlàntida (1877) és un poema èpic de Jacint Verdaguer format per 10 cants, una introducció i una conclusió, que narra les peripècies d'Hèracles per Ibèria, l'enfonsament del continent dels atlants, la creació del Mar Mediterrani i al final descobriment de les Amèriques.

# data[].attributes.attachment_caption
Comença aplicant els principis del realisme i el naturalisme a les seves obres; després evolucionarà cap al Modernisme.

# data[].attributes.headline
1882. Es publica La papallona, primera novel·la de Narcís Oller:

# data[].attributes.subject
1882. Es publica La papallona, primera novel·la de Narcís Oller:

# data[].attributes.body
En la novel·la, s'hi plasmen els anys previs a la revolució de 1868 a Barcelona. L'obra inaugura el corrent naturalista en la literatura catalana, tot analitzant el procés d'enamorament de la seva protagonista, Toneta, una modista de caràcter angelical, amb el Lluís, un estudiant de dret del Ripollès, i contraposant el seu amor amb el del matrimoni Castellfort.[

# data[].attributes.headline
1884. Publicació de L’escanyapobres de Narcís Oller:

# data[].attributes.subject
1884. Publicació de L’escanyapobres de Narcís Oller:

# data[].attributes.body
Es tracta d'una obra esquemàtica ambientada en una societat rural en procés d'industrialització. L'autor aconsegueix personificar els diners i l'avarícia a través del tràgic personatge Oleguer i la seva esposa, la Tuies. En aquesta obra s'observen una barreja d'elements que pertanyen a diferents corrents literaris de l'època.

# data[].attributes.attachment_caption
Un altre dels seus poemes èpics més importants.

# data[].attributes.headline
1886. Es publica Canigó de Jacint Verdaguer:

# data[].attributes.subject
1886. Es publica Canigó de Jacint Verdaguer:

# data[].attributes.body
Canigó és un poema èpic de 1886 escrit per Jacint Verdaguer que constitueix un dels poemes clau de la Renaixença catalana. Consta de més de quatre mil versos en dotze cants i un epíleg. El tema és el del naixement de la nació catalana a les valls pirinenques a l'època carolíngia.

Aquesta història, en la qual apareixen també elements mitològics, conté una descripció geogràfica del Pirineu català, que es desenvolupa a través de la figura mítica del Comte Tallaferro, un valent i ferotge lluitador contra els sarraïns.

# data[].attributes.attachment_caption
Tragèdia en vers de temàtica historicoromàntica.

# data[].attributes.headline
1888. Publicació de Mar i cel, d’Àngel Guimerà: 

# data[].attributes.subject
1888. Publicació de Mar i cel, d’Àngel Guimerà: 

# data[].attributes.body
Mar i cel és una obra de teatre escrita per Àngel Guimerà l'any 1888 i estrenada al teatre Romea de Barcelona, la vetlla del 7 de febrer del mateix any.

Es tracta d'una tragèdia romàntica escrita durant la primera etapa de Guimerà com a escriptor, que arriba fins a l'any 1890. Està escrita en vers i és de tipus historico-romàntic. Ja s'hi aprecien els trets principals del seu teatre, com per exemple els conflictes interns dels personatges, que es mouen en ambients romàntics.

# data[].attributes.body
El modernisme va ser un moviment cultural, literari i artístic produït a Occident a la fi del segle XIX i al començament del segle XX.

En art, tot i que a Catalunya té un sentit molt més ampli (vegeu modernisme català), va tenir incidència sobretot en l'arquitectura i les arts decoratives. Si bé existeix certa relació que permet reconèixer trets comuns en aquests estils, en cada país es va desenvolupar amb característiques distintives.

# data[].attributes.attachment_caption
Santiago Rusiñol celebra la Primera Festa Modernista. Des de la revista L’Avenç es fa difusió del moviment.

# data[].attributes.body
Festes modernistes de Sitges fou el nom donat al conjunt dels cinc actes culturals promoguts per Santiago Rusiñol i celebrats a Sitges del 1892 al 1899. Aquestes festes foren la més important manifestació estética modernista, pública i col·lectiva. Convertiren Sitges en la Meca del Modernisme.

La premsa d'arreu es feu eco dels esdeveniments que tingueren lloc allà i visitants il·lustres, com Emilia Pardo Bazán o Ruben Dario, s'hi interessaren.

# data[].attributes.attachment_caption
Una obra teatral de caràcter realista i social.

# data[].attributes.headline
1897. S’estrena Terra baixa, d’Àngel Guimerà:

# data[].attributes.subject
1897. S’estrena Terra baixa, d’Àngel Guimerà:

# data[].attributes.body
Terra baixa és una obra teatral del dramaturg i poeta Àngel Guimerà, una de les més populars de totes les que escrigué i una de les més representades i traduïdes de la llengua catalana. Traduïda a catorze idiomes diferents: castellà, anglès, italià, alemany, rus, suec, txec, hebreu, portuguès, sicilià, serbi, neerlandès, jiddisch i esperanto, ha esdevingut tot un clàssic del repertori teatral català.

# data[].attributes.headline
1899. Publicació de la novel·la La bogeria de Narcís Oller:

# data[].attributes.subject
1899. Publicació de la novel·la La bogeria de Narcís Oller:

# data[].attributes.body
La bogeria és una novel·la de Narcís Oller. Junt amb la novel·la Pilar Prim, és considerada la peça més important de l'autor. La novel·la és escrita amb tècniques naturalistes i d'acord amb la llei de l'herència i la influència d'un medi opressiu. Oller hi planteja una problemàtica d'anàlisi psicològica i de moral social.

La novel·la va ser escrita a Puigcerdà durant l'estiu de 1898, encara que no va ser publicada fins a l'any 1899 a Barcelona.

# data[].attributes.body
Segon llibre de poemes de Joan Maragall (1900). El llibre pot ser llegit com la seva aportació poètica a l'elaboració d'una ideologia nacionalista de base federal que simultàniament anirà defensant en articles al Diario de Barcelona.

Compromès amb el programa federalista però sense acceptar mai un càrrec públic, Maragall estructura el seu poemari de manera molt coherent i didàctica en tres parts.

# data[].attributes.attachment_caption
Textos en prosa on el poeta exposa la seva concepció de la poesia.

# data[].attributes.headline
1903. Maragall publica Elogi de la paraula i Elogi de la poesia:

# data[].attributes.subject
1903. Maragall publica Elogi de la paraula i Elogi de la poesia:

# data[].attributes.body
Poesia és l’art de la paraula, entenent per Art la Bellesa passada a través de l’home, i per Bellesa la revelació de l’essència per la forma. Forma vull dir l'empremta que en la matèria de les coses ha deixat el ritme creador.

# data[].attributes.attachment_caption
És una novel·la que s’emmarca dins del Modernisme.

# data[].attributes.headline
1905. Apareix la novel·la Solitud de Víctor Català (Caterina Albert):

# data[].attributes.subject
1905. Apareix la novel·la Solitud de Víctor Català (Caterina Albert):

# data[].attributes.body
Solitud és una novel·la escrita per Caterina Albert i Paradís sota el pseudònim de «Víctor Català» i publicada en fulletons inclosos en la revista Joventut entre el març del 1904 i el maig del 1905. És la novel·la més coneguda de l'autora i s'emmarca dins del Modernisme, moviment literari i artístic de gran transcedència a Catalunya. L'any 1908 fou publicada com a novel·la sencera.

# data[].attributes.headline
1905. Santiago Rusiñol publica L’auca del senyor Esteve:

# data[].attributes.subject
1905. Santiago Rusiñol publica L’auca del senyor Esteve:

# data[].attributes.body
L'auca del senyor Esteve és una novel·la de Santiago Rusiñol publicada el 1907 de la qual l'autor feu posteriorment una versió teatral que s'estrenà amb gran èxit de públic i de crítica el 12 de maig de 1917 al Teatre Victòria de Barcelona.

# data[].attributes.body
El noucentisme va ser un moviment cultural i ideològic molt present a la Catalunya dels primers trenta anys del segle XX. El seu programa modernitzador i catalanista el reflectien la literatura i l'art del moment, però també va influir en el desenvolupament científic i econòmic de principis de segle. Es va caracteritzar per la voluntat de renovació dels intel·lectuals i artistes del nou segle, sovint en contraposició als del segle anterior.

El 2014 es va celebrar a Sitges el I Simposi Internacional sobre el Noucentisme 2014, i el 2017 es va celebrar el II a Girona.

# data[].attributes.attachment_caption
Hi ha qui considera que el Noucentisme s’inicia formalment en aquest moment.

# data[].attributes.headline
1906. Eugeni d’Ors comença a publicar el “Glosari” a La Veu de Catalunya. 

# data[].attributes.subject
1906. Eugeni d’Ors comença a publicar el “Glosari” a La Veu de Catalunya. 

# data[].attributes.body
El Glosari d'Eugeni d'Ors fou una mena de programa del Noucentisme. Era una secció periodística des de la qual, d'Ors, que signava amb el pseudònim de Xènius contribuïa a la creació d'estats d'opinió propicis a la seva ideologia

# data[].attributes.headline
1906. Es publica Els fruits saborosos, de Josep Carner.

# data[].attributes.subject
1906. Es publica Els fruits saborosos, de Josep Carner.

# data[].attributes.body
La vigília de la Candelera de l'any de gràcia de 1906, és a dir, el primer de febrer, es va acabar d'imprimir, als obradors de Joaquim Horta, un llibret amb només divuit poemes d'extensió més aviat breu que estava destinat a marcar l'inici d'una nova estètica dins la poesia catalana i a assenyalar que alguna cosa estava passant en el si de la cultura catalana en general.

La publicació d'aquest llibret, Els fruits saborosos, a començaments del 1906, indica que les vagorositats modernistes, les seves truculències i les individualitats genials o genialoides ja tenen els dies comptats.

# data[].attributes.body
Joan Maragall, un destacat poeta i polític català, va morir el 20 de desembre de 1911. Maragall va ser una figura important a la història de Catalunya i va deixar un llegat significatiu en l'àmbit cultural i polític.