# data[].attributes.headline
Розгадай ребус

# data[].attributes.subject
Розгадай ребус

# data[].attributes.headline
Початок німецько-радянської війни.

# data[].attributes.subject
Початок німецько-радянської війни.

# data[].attributes.headline
Поразки і відступ Червоної армії

# data[].attributes.subject
Поразки і відступ Червоної армії

# data[].attributes.headline
Мобілізаційні заходи та евакуація на Схід

# data[].attributes.subject
Мобілізаційні заходи та евакуація на Схід

# data[].attributes.headline
Завершення окупації України нацистськими загарбниками

# data[].attributes.subject
Завершення окупації України нацистськими загарбниками

# data[].attributes.headline
Український національний рух у 1941-1942 рр.

# data[].attributes.subject
Український національний рух у 1941-1942 рр.

# data[].attributes.headline
Наприкінці осені — на початку зими 1941 р. вирішальні бої на радянсько-німецькому фронті розгорілися під Москвою. Червоній армії вдалося зупинити нацистський наступ і завдати могутнього контрудару (грудень 1941 — січень 1942 рр.).

# data[].attributes.subject
Наприкінці осені — на початку зими 1941 р. вирішальні бої на радянсько-німецькому фронті розгорілися під Москвою. Червоній армії вдалося зупинити нацистський наступ і завдати могутнього контрудару (грудень 1941 — січень 1942 рр.).

# data[].attributes.body
22 червня 1941 р. о 3-й годині 30 хвилин війська вермахту завдали могутнього артилерійсько-мінометного удару по радянській території. За короткий час танкові й моторизовані частини гітлерівської армії перетнули кордон СРСР. Ворожа авіація завдала удару по військових об’єктах, аеродромах, по містах і важливих промислових центрах країни. Повітряних атак зазнали Львів, Рівне, Житомир, Київ, Одеса, Севастополь, а також населені пункти, розташовані на території балтійських республік, Білорусі, Російської Федерації, Молдавії

# data[].attributes.headline
На початку липня 1941 

# data[].attributes.body
На початку липня 1941 р. армії Німеччини, Угорщини та Румунії перейшли у рішучий наступ проти Південного фронту радянських військ, які продовжували утримувати радянсько-румунський кордон. Спроба командування Південного фронту організувати контрудар завершилась черговим погромом радянських танкових частин. Ворог зумів у районі Умані оточити й знищити з’єднання фронту (8 вересня 1941 р.). Лише в полон потрапили понад 100 тисяч червоноармійців. Це дало змогу противнику вийти до Дніпра південніше Києва, а також зайти у глибокий тил військ Південного фронту. Тільки Одеса до 16 жовтня 1941 р. (впродовж 73 днів) тримала оборону.

# data[].attributes.headline
Розгромивши війська Пі

# data[].attributes.body
Розгромивши війська Південного фронту на Правобережжі, німецька армія створила загрозу Південно-Західному фронту з півдня. Така ж небезпечна ситуація склалася на північному напрямку, коли ворог оволодів Смоленськом.

На початку вересня 1941 р. німецькі танкові підрозділи з півночі форсували Десну і з півдня в районі Кременчука — Дніпро. Лише 17 вересня Ставка дала наказ залишити Київ, але було вже пізно. Війська Південно-Західного фронту потрапили в оточення і були розгромлені. 19 вересня у Київ вступили частини німецької армії

# data[].attributes.body
4. Український національний рух у 1941-1942 рр.

Конфлікт, що розгорався в Європі та світі, не міг залишити жодну з політичних сил та її діячів осторонь від нього. Українці знову стали плекати надії, що новий загальноєвропейський конфлікт створить умови для відродження власної держави.

Український національний рух напередодні Другої світової війни гуртувався навколо декількох центрів. Перший центр був представлений урядом УНР в екзилі на чолі з А. Лівицьким, що мав свої представництва в різних країнах Європи. УНРівці не мали чіткої єдиної позиції щодо того, чий бік зайняти. Частина заявили свою прихильність ідеалам демократії і, відповідно, тяжіли до англо-французької коаліції. Однак швидка поразка Польщі, а згодом Франції, переконала прихильників відновлення УНР у необхідності спроб налагодити співпрацю з ІІІ рейхом. Крім того, військові структури УНР висунули ідею створити на Волині збройні загони «Січі», які з початком радянсько-німецької війни мали організуватися в армію, котра разом з німецькими військами мала б звільнити Україну від більшовизму. Реалізація цієї ідеї почалася в середині 1940 р., а далі вилилася в створення «Поліської Січі» під керівництвом Тараса Бульби (Боровця).

# data[].attributes.headline
Звільнення Ізюма, січе

# data[].attributes.body
Звільнення Ізюма, січень 1942 р.

Також стратегічної мети порятунку Севастополя і визволення Криму не досягла й Керченсько-Феодосійська десантна операція (25 грудня 1941 — 2 січня 1942 р.). Червона армія змогла лише звільнити від ворога Керченський півострів.

# data[].attributes.headline
За детально розроблени

# data[].attributes.body
За детально розробленим планом «Барбаросса» Німеччина та її союзники для нападу на СРСР зосередили 190 дивізій чисельністю 5,5 млн осіб. Їм протистояло угруповання радянських військ, яке налічувало 170 дивізій і 2 бригади.Нацистський план був розрахований на блискавичну війну — швидке просування війська до найважливіших політичних та економічних центрів, оточення та розгром радянських частин у прикордонних боях.
23 червня 1941 р. головні частини німецьких військ були контратаковані радянськими механізованими корпусами в районі міст Луцьк-Рівне-Дубно-Броди. Розгорілася перша в Другій світовій війні грандіозна танкова битва, що тривала до 29 червня. Через погану координацію, відсутність авіаційного та артилерійського прикриття Червона армія зазнала нищівної поразки. Однак просування ворога затрималося на тиждень. Це зірвало спробу німців з ходу оволодіти Києвом і дало можливість підготувати оборонні рубежі на підступах до міста

# data[].attributes.body
І А. Мельник, і С. Бандера виходили з того, що радянська імперія з її сталінським тоталітарним режимом є головним ворогом українського народу. Звідси випливала основна мета українських політичних сил — рішуча боротьба проти СРСР. У цій боротьбі ОУН(М) орієнтувалася на нацистську Німеччину. На її допомогу мельниківці розраховували у питанні побудови української держави. Своєю чергою, ОУН(Б) вважала, що Українську самостійну соборну державу можна вибороти лише власними силами і революційними методами та засобами боротьби. С. Бандера не відкидав думки і про союзників, але більш схилявся до того, що визвольна боротьба — це справа насамперед самого народу. Разом з тим, ОУН(Б) не бажала, щоб поневолення України «совєтами» змінилося новим поневоленням Німеччиною.

# data[].attributes.body
Листівка ОУН

Програма подальшої боротьби за незалежність ОУН(Б) була проголошена на Другому великому зборі (Краків, квітень 1941 р.). Вона передбачала, що ця боротьба буде вестися, спираючись на сили українського народу. Відкидалась орієнтація на чужі потуги, особливо на історичних ворогів України.

ОУН(Б) велику увагу приділяла питанню створення української армії. З цією метою вона використовувала будь-які можливості для підготовки відповідного командного складу й набуття бойового досвіду. За згодою з німецькими військовими і розвідкою, діячі ОУН(Б) проходили вишкіл в поліцейських школах та старшинській школі в Кракові. Навесні 1941 р. у складі спецпідрозділів абверу створили батальйони «Роланд» і «Нахтігаль».

# data[].attributes.headline
Розгром Південного і П

# data[].attributes.body
Розгром Південного і Південно-Західного фронтів радянських військ дав змогу нацистам продовжити наступ на Лівобережжі та прорватися в Крим. 16 жовтня 1941 р. захисники залишили Одесу. Евакуйовані частини перекинули у Севастополь, який опинився у ворожому оточенні. Оборона міста, що тривала 250 днів (з 30 жовтня 1941 р. по 4 липня 1942 р.), зірвала плани гітлерівців щодо швидкого наступу на Кавказ і Закавказзя.

# data[].attributes.headline
Виконати онлайн - вправу

# data[].attributes.subject
Виконати онлайн - вправу

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Створюйте кращі уроки швидше

# data[].attributes.attachment_link.title
Передумови, початок німецько- радянської війни. «Тактика випаленої землі». Депортації німців та інших народів з територ

# data[].attributes.attachment_link.description
Вікторина - Серія запитань з декількома варіантами відповіді. Торкніться правильної відповіді, щоб продовжити.

# data[].attributes.headline
Німецькі офіцери в Севастополі, 1942 р.Німецьке командування на літо 1942 р. готувало великий наступ на південному фланзі радянсько-німецького фронту. В Україні були зосереджені головні ударні сили вермахту. Ворог передбачав одним ударом вийти до р. Волги в районі Сталінграда і на Кавказ. А радянське керівництво очікувало новий наступ на Москву.

# data[].attributes.subject
Німецькі офіцери в Севастополі, 1942 р.Німецьке командування на літо 1942 р. готувало великий наступ на південному фланзі радянсько-німецького фронту. В Україні були зосереджені головні ударні сили вермахту. Ворог передбачав одним ударом вийти до р. Волги в районі Сталінграда і на Кавказ. А радянське керівництво очікувало новий наступ на Москву.

# data[].attributes.headline
Війна поставила на порядок денний питання про негайну мобілізацію усіх наявних матеріальних і людських ресурсів для відсічі нацистської агресії. На території України, як і в інших прифронтових районах, було введено воєнний стан.

# data[].attributes.subject
Війна поставила на порядок денний питання про негайну мобілізацію усіх наявних матеріальних і людських ресурсів для відсічі нацистської агресії. На території України, як і в інших прифронтових районах, було введено воєнний стан.

# data[].attributes.body
На виробництві скасовувались відпустки, збільшувався робочий час до 11 годин на добу. На оборонних підприємствах і транспорті впроваджувався режим воєнного часу. За самовільне залишення робочого місця оголошували дезертиром і засуджували на строк від 5 до 8 років.

30 червня 1941 р. був утворений Державний комітет оборони (ДКО), до якого перейшла вся повнота політичної, державної та військової влади в країні.

З початком німецької агресії розгорнули масовий призов до лав Червоної армії. У перші місяці війни у 16 областях України було мобілізовано 2 515 891 осіб. Крім того, активно створювалося народне ополчення з осіб, які не підлягали призову за віком чи станом здоров’я. До нього на кінець 1941 р. вступило бл. 1300 тис. осіб. Для решти населення проводились заняття з цивільної оборони, організовувалися курси медичних працівників.

Цивільне населення на будівництві протитанкових укріплень, 1941 р.

Незважаючи на такі масштабні організаційні дії, людський потенціал України був використаний лише частково. Мобілізаційні заходи на західноукраїнських земляхбули повністю зірвані. Це пояснюється швидким просуванням ворога, негативним ставленням більшості населення західноукраїнських земель до радянської влади, репресивними діями НКВС тощо. Більшість чоловіків, котрих мобілізували в Україні, у 1941-1942 рр. загинули або потрапили в полон (227 тисяч полонених нацисти відпустили), або розійшлися по домівках, дезертирувавши з Червоної армії. Як наслідок, під нацистською окупацією опинилися 92 % довоєнного населення УРСР.

В одному із військкоматів, червень 1941 р.

Більш дієвими були заходи з переведення промисловості на випуск продукції для фронту. Вдалося досить різко збільшити військове виробництво, але воно не могло покрити тих втрат, яких зазнала Червона армія у прикордонних боях. Крім того, швидке просування ворога ставило на порядок денний питання з евакуації матеріальних цінностей. До східних районів СРСР було вивезено понад 550 великих підприємств тридцяти галузей промисловості, 23 потужні будівельні організації та майно 9 залізничних господарств, 30 тис. тракторів, 125 млн пудів зерна та іншого продовольства, 6 млн голів худоби. Евакуювали установи Академії наук УРСР, 70 вишів, 50 театрів. Виїхало 3,5 млн осіб, з яких половину становили висококваліфіковані робітники та інженери. Усі ці підприємства на нових місцях вже через декілька місяців випускали військову продукцію. Евакуйовані з України підприємства становили половину промислових потужностей, введених в експлуатацію у східних районах СРСР у роки війни.

Завдяки вивезеному устаткуванню та обладнанню у східних районах СРСР виробництво металургійних підприємств збільшилось у 1,5 рази порівняно з довоєнним часом, хімічна промисловість у 1943 р. повністю відновила свої об’єми. Загалом станом на кінець 1942 р. радянський оборонний комплекс виробляв зброї більше, ніж вся промисловість Німеччини й окупованої нею Європи — «Магнітогорськ переміг Рур» (центри військового виробництва СРСР та Німеччини під час війни).

Усе, що не підлягало евакуації, передбачалося знищити: було зруйновано сотні промислових підприємств, шахт, підірвано цілі вулиці населених пунктів (у Києві, Харкові та ін. містах), спалено тисячі гектарів незібраного врожаю, лісів тощо. Так, наприклад, при евакуації Запоріжжя підірвали Дніпрогес, але населення та військові частини, що перебували внизу за течією, не були попереджені, і їх змила хвиля води з водосховища. Загинуло близько 20 тис. бійців Червоної армії і нез’ясована кількість мирного населення. В Одесі при відступі Червоної армії затопили приморські квартали разом з мешканцями, а поранених червоноармійців разом з машинами скинули в море. У Києві радіокерованими вибуховими пристроями було вщент зруйновано Хрещатик, Успенський собор Києво-Печерської лаври. У Західній Україні при відступі співробітники НКВС знищили 22 тис. політичних в’язнів безпосередньо в тюрмах.

Підрив Дніпрогесу, 1941 р.

• Які мобілізаційні заходи були проведені радянською владою в Україні?

У в'язницях Львівської області (Львів, Буськ, Городок, Комарно-Рудки, Щирець, Бібрка, Жовква, Кам'янка-Бузька, Судова Вишня, Яворів, Лопатин) було розстріляно 4 тис. 591 людину, у трьох в'язницях Дрогобицької (Дрогобич, Самбір, Стрий) - 3 тис. 301, у тюрмах Станіслава - 2 тис. 500, Луцька - 2 тис. 754, Рівного - 150, Дубно - 1 тис. 500, Ковеля - 195, Тернополя - 1 тис., Перемишля та Добромиля - 2 тис. в'язнів. Більшість із них були українці, незначний відсоток становили поляки, бл. 10% - євреї.

# data[].attributes.headline
За такого стратегічног

# data[].attributes.body
За такого стратегічного розкладу сил рішення Ставки про наступальні дії навесні 1942 р. виявилося помилковим і призвело до нових поразок у районі Харкова і на Керченському півострові. Радянські війська, що наступали на Харків, були оточені і розгромлені. Тільки у полон потрапило 227 тис. бійців. Поразка радянських військ на Керченському півострові дала змогу нацистам розгорнути вирішальний наступ проти захисників Севастополя. 4 липня 1942 р., після 250-денної оборони, місто було захоплено. У полон потрапили близько 100 тис. радянських солдатів. Нові поразки радянських військ призвели до повної окупації України 22 липня 1942 р.

# data[].attributes.headline
Дати відповіді на запитання

# data[].attributes.subject
Дати відповіді на запитання

# data[].attributes.body
Відповіді записати в зошит

# data[].attributes.headline
Дати відповіді на запитання

# data[].attributes.subject
Дати відповіді на запитання

# data[].attributes.headline
Виконати онлайн - вправу

# data[].attributes.subject
Виконати онлайн - вправу

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Wordwall - Створюйте кращі уроки швидше

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська Держава. Гетьман Павло Скоропадський

# data[].attributes.attachment_link.description
Діаграма з мітками - Перетягуйте позначки у правильне місце на зображенні.

# data[].attributes.headline
Пройти тестування 

# data[].attributes.subject
Пройти тестування 

# data[].attributes.attachment_link.title
Урок 17. Українська Держава (гетьманат Павла Скоропадського): внутрішня та зовнішня політика.

# data[].attributes.attachment_link.description
Урок 17. Українська Держава (гетьманат Павла Скоропадського): внутрішня та зовнішня політика.

# data[].attributes.headline
Дати відповіді на запитання 

# data[].attributes.subject
Дати відповіді на запитання 

# data[].attributes.body
Зробити скриншот , надіслати в класрум

# data[].attributes.headline
Переглянути презентацію.

# data[].attributes.subject
Переглянути презентацію.

# data[].attributes.attachment_link.title
Радянсько-польська війна і Україна.

# data[].attributes.attachment_link.title
Практична робота 10 клас

# data[].attributes.headline
Виконати завдання в робочому аркуші.

# data[].attributes.subject
Виконати завдання в робочому аркуші.

# data[].attributes.headline
Виконати завдання практичної роботи

# data[].attributes.subject
Виконати завдання практичної роботи

# data[].attributes.attachment_link.title
Практична робота 10 клас