# data[].attributes.body
Fets bèl·lics que van marcar profundament la societat, la cultura, i l' escena teatral mundial.

# data[].attributes.attachment_link.description
Al llarg de la història de la humanitat els fets bèl.lics han marcat profundament la societat, la cultura, i no menys, l' escena teatral mundial. Us oferim un ampli ventall d'obres dramaturgues marcades clarament pel clima convuls i la desorientació de l'home davant la barbàrie de les guerres.

# data[].attributes.body
Novel·les inspirades en la Gran Guerra, amb visions del conflicte des de diversos punts de vista

# data[].attributes.attachment_link.description
Fa 100 anys del començament de la Primera Guerra Mundial, també coneguda com "la Gran Guerra" (1914-1918). Són moltes les obres literàries que van néixer sota l'influx d'quest terrible conflicte que va deixar més de deu milions de morts, com per exemple "La paga del soldado", de William Faulkner, Johnny cogió su fusil (1939) de Dalton Trumbo o el gran best-seller mundial de la Gran Guerra, que va ser "Sin novedad en el frente", d'Erich-Maria Remarque.

# data[].attributes.body
El pacifista

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Un any després d'acabada la Primera Guerra Mundial, Tristan Sadler, de vint-i-un anys, decideix tornar a Marian Bancroft les cartes que havia escrit al seu germà Will, company de Sadler tant en el període d'instrucció com al front. En el fons, però, el motiu del viatge és només una excusa per explicar a la noia, si s'hi veu amb cor, el gran secret que porta dins.

John Boyne -autor de la celebradíssima El Noi del pijama de ratlles i, també, de La Casa del propòsit especial- situa aquest relat en la que es va anomenar Gran Guerra, però, tot i això, no és una novel·la d'acció, sinó una història de sentiments, emocions i relacions humanes, on trobem heroisme i covardia, traïció, amistat, amor i odi, felicitat i dolor... En un ambient de ferotgia, salvatgisme gairebé, i d'injustícies, dos nois molt joves viuen una situació molt difícil, amb contradiccions, que els porta a una situació límit.

La novel·la està dividida en set apartats. En els sis primers intercala l'anada de Tristan, el 1919, a tornar les cartes a la germana de Will amb els fets viscuts durant el període d'instrucció i ja al front dels dos nois, l'any 1916. El darrer, situat el 1979, és el del desenllaç, que, a més de ser força impactant, potser és l'únic possible.

John Boyne fa una demostració de la seva capacitat per captar l'interès del lector per una història més de reflexió, on l'important són els diàlegs i les descripcions dels caràcters. Hi ha diversos aspectes a destacar del relat: el text és escrit en primera persona i de manera molt senzilla, sense buscar floritures, ja que el que interessa és fer arribar al lector els sentiments, les emocions i les contradiccions dels personatges, i els motius que els porten a prendre determinades decisions. Malgrat la senzillesa, l'autor aconsegueix plenament el seu objectiu, com també ho fa en descriure'ns l'època, sobretot la cruesa de la guerra i les seves conseqüències, i els diferents moments en què transcorre l'acció.

Més informació:

Recomanat per Clara Cervera. Bib. Antònia Torrent i Martori. Arenys de Munt.

Àrea de Cultura, Educació i Esports - Gerència de Serveis de Biblioteques. Comte d'Urgell, 187. 08036 Barcelona. Tel: 934 022 545

# data[].attributes.attachment_link.description
Un any després d'acabada la Primera Guerra Mundial, Tristan Sadler, de vint-i-un anys, decideix tornar a Marian Bancroft les cartes que havia escrit al seu germà Will, company de Sadler tant en el període d'instrucció com al front. En el fons,...

# data[].attributes.body
Senderos de gloria

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Senderos de gloria és el quart llargmetratge en la filmografia de Stanley Kubrick (1928-1999), que llavors tenia 28 anys, i el primer dels dos que faria amb Kirk Douglas, és un dur al·legat antimilitarista que no va comptar amb el suport de Hollywood i que va arribar a les mans de Douglas qui, a més de protagonitzar-la, va trobar a través de la seva productora Bryna el finançament necessari a la United Artits, que s'encarregaria de la distribució.

La pel·lícula es va rodar a Alemanya; els interiors es van rodar en els estudis Geiselgasteig de Múnich, comptant amb 600 policies alemanyes com a extres. Senderos de Gloria va tenir greus problemes de distribució, estant prohibida en diferents països durant anys: a França no es va estrenar fins 1980 i a Espanya només es va poder veure a partir de 1986. La seva exhibició en les casernes del exèrcit nord-americà va estat prohibida i el seu estreny, en Brussel·les va suposar un seriós incident diplomàtica amb el govern francès alhora que es feien manifestacions de rebuig contra la cinta a l'exterior del cine on es projectava.

El guió, del propi Kubrick, de Jim Thompson i de Calder Willingham, està basat en la novel·la homònima de l'autor canadenc Humprhey Cobb (1899-1944), publicada en 1935. El seu títol està inspirat en el vers "Els senders de la glòria no condueixen més que a la tomba", del poeta anglès Thomas Gray (1716-1771) i narra uns successos ficticis però basats en fets certs que van tenir lloc dintre de l'exèrcit francès durant la I Guerra Mundial: en febrer de 1915, el general Jean François Reveilhac ordenà bombardejar les seves pròpies trinxeres per impedir la fugida de les seves tropes davant un atac alemany. Amb posterioritat, aquest mateix general va ordenar repetir un atac contra posicions alemanyes amb l'argument de que el percentatge de baixes en els anteriors no era acceptable per suspendre'l. El 20 d'abril d'aquell any, per ordre del general Delétoile, van ser afusellats en Flirey quatre soldats escollits a l'atzar entre els membres d'una companyia, ja molt castigada durant els combats d'aquelles setmanes, que es va negar a sortir de la seva trinxera per atacar una posició alemanya.

Dividida en tres parts, a mode de grans actes, la pel·lícula relata com durant la I Guerra Mundial un regiment d'infanteria de l'exèrcit franès situat a les trinxeres de la primera línia és obligat a atacar una posició alemanya (el Hormiguero) fortament defesa. Malgrat les poques possibilitats d'èxit, el general Mireau (George Macready) no dubta en enviar el regiment a una mort segura davant la perspectiva de l'ascens que li ha promès el seu superior, el general Broulard (Adolphe Menjou). L'oposició inicial del coronel Dax (Kirk Douglas), que comanda el regiment, canvia quan és posat en dubte el seu valor i se li amenaça amb treure-li el comandament de la unitat. L'atac resulta un fracàs i, tras patir grans pèrdues, el regiment es retira a les seves trinxeres. Mireu ordena el bombardeig de les tropes que, encara dintre de les trinxeres, no han pogut ni tant sols iniciar l'atac, però la seva ordre és desatesa pel coronel que comanda l'artilleria, que sol·licita una ordre signada pel propi general. Mireau demanda un escarment exemplar i ordena que siguin afusellats els homes de la companyia que s'ha quedat a la trinxera. Finalment, aconsellat per Broulard, decideix que siguin elegits pels oficials tres soldats, un per cada una de les diferents seccions de la companyia, per ser jutjats en un consell de guerra pels actes de tot el regiment. Dax, advocat en la vida civil, assumeix la defensa dels elegits i, en una paròdia cruel de judici on els soldats són sacrificats com si fossin peons en l'enorme tauler d'escacs que és la sala del consell de guerra, aquests són condemnats a morir afusellats. Judici sumaríssim, sentència de mort i afusellament es produiran quasi immediatament i la companyia tornarà de nou a les trinxeres després de veure com afusellen els seus companys. Una tragèdia més entre les milers que tenen lloc a la guerra i davant les que els homes que les protagonitzen es veuen arrossegats. La dualitat de l'home queda representada en el personatge del coronel Dax, en els seus enfrontaments dialèctics amb els generals Miareau i Broulard i en la seva actitud amb els seus subordinats , obligat d'una banda a comandar-los cap a una mort segura però que es rebel·la i els defensa com advocat quan aquests són acusats de covardia i condemnats a morir.

Malgrat ser una pel·lícula bèl·lica, Kubrick li dona la volta al gènere com a un mitjó. Aquí no hi ha herois, només homes que, incapaços de fugir d'una realitat que els supera i davant la que poca cosa poden fer, lluiten per sobreviure en un entorn deshumanitzat i sense esperança. L'enfrontament dialèctic entre rang i disciplina i raó i llibertat presideix tots els diàlegs i les accions dels personatges. Queda patent la diferència de classes entre el món dels alts oficials i el de la tropa; a la sumptuositat en la que viuen els patriotes que prenen les decisions, que no dubten en progressar gràcies al patiment dels seus subordinats, als que veuen com a inferiors, com a simples percentatges de baixes que no dubten en sacrificar per aconseguir les seves ambicions, es contraposa la desesperació i la por dels que viuen les trinxeres, sotmesos al constant bombardeig de l'enemic, al fred i a la deshumanització i forçats a estar lluny de les seves llars i dels que estimen, la seva veritable pàtria. Els següents diàlegs, el primer del general Mirau i el segon del general Broulard, són una mostra de la cruesa amb la que Kubrick expressa la seva anàlisi sobre la concepció militar de la realitat, de la destrucció de l'individu:

"El deber de los soldados es obedecer la orden. No podemos dejar en sus manos decidir cuándo es posible cumplirla y cuándo no. Si esa orden era imposible, la única prueba que podían aportar era sus cadáveres a lo largo del camino hacia el puesto enemigo."

"Las ejecuciones son un tónico para la división entera. Hay pocas cosas tan estimulantes y alentadoras como ver morir a los otros. Los soldados son como niños. Al igual que una criatura quiere que su padre sepa mantenerse firme, las tropes quieren disciplina. Y una forma de mantener la disciplina es fusilar a un hombre de vez en cuando."

A la seqüència final, amb els companys dels que han estat afusellats tractant cruelment a una espantada camperola alemanya capturada i obligada a cantar per a ells en una cantina, assistim al llampec de l'exploració íntima de la frontera entre la subjectivitat i la realitat, d'allò que anomenem consciència. El que s'inicia com una desesperançadora successió de mirades lascives i insultants crits i xiulets cap la noia aviat es transforma quan aquesta comença a cantar tímidament "El fidel hússar" (una cançó popular alemanya): el silenci avança paulatinament entre la gresca i els ulls dels homes comencen a humitejar-se, retratats en simbòlics primers plans al temps que s'uneixen al cant de la noia, l'únic personatge femení, que es transforma en símbol de la moralitat i la civilització.

Malgrat la tragèdia i el fracàs en evitar la mort dels ajusticiats, l'esperança en la humanitat dels homes que estan a la taberna, condemnats a la seva vegada a morir en el següent atac i sumits en una realitat que els supera i que no poden controlar. L'esperança en la humanitat de l'home, en la llibertat de decidir les seves accions davant el fatalisme, el fatum de la Història, tanca l'últim pla de la pel·lícula. El significat de l'obra de Kubrick ha estat definit com la transposició cinematogràfica d'aquesta tensió entre la llibertat individual i l'opressió de forces superiors, moltes vegades socials. Aquell univers exterior que devora la humanitat de l'home i que queda patent en la planificació de tots i cadascú dels plans que composen la pel·lícula, des de les grans escenografies de la batalla i de l'afusellament fins a la concepció de la sala del consell de guerra com un enorme tauler d'escacs en el que els peons són sacrificats o els primers plans, que capten tota la emoció i la intensitat de l'angoixa dels personatges. En l'apartat tècnic són de destacar la utilització de la fotografia en blanc i negre, plena de matisos, i l'ús d'impressionants travellings que presideixen tota l'obra imposant dramatisme en cada escena. En conjunt, Senderos de Glòria és una obra colossal, commovedora, que atrapa a l'espectador i l'obliga durant 86 minuts a contemplar la bogeria de la naturalesa violenta i destructiva del militarisme.

Risc i originalitat, virtuosisme i busca constant de l'excel·lència defineixen tota l'obra de Kubrick; és la seva una obra exigent, estèticament impecable. Va ser un director totpoderós: el seu control sobre les pel·lícules anava des de la realització fins a la distribució, passant per la llum i els doblatges en altres llengües. Cadascuna de les seves pel·lícules s'ha convertit en un referent del gènere que abordà.

Més informació:

Recomanat per Bib. Les Franqueses del Vallès

# data[].attributes.attachment_link.description
Senderos de gloria és el quart llargmetratge en la filmografia de Stanley Kubrick (1928-1999), que llavors tenia 28 anys, i el primer dels dos que faria amb Kirk Douglas, és un dur al·legat antimilitarista que no va comptar amb el suport de...

# data[].attributes.body
Sin novedad en el frente

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"En una mesa cualquiera, unos caballeros que nadie de nosotros conoce firman un escrito y he aquí que, desde aquel momento, por largo tiempo, nuestra suprema obligación consiste en hacer aquello que, en tiempo normal, es abominado por todo el mundo y castigado con la última pena."

Al·legat antibel·licista publicat el 1929, que ens mostra els horrors de la guerra des del punt de vista d'un jove soldat alemany durant la I Guerra Mundial. Des del front oest, el Paul Bäumer recorda com ell i els seus amics van enrolar-se en l'exèrcit, convençuts per les xerrades patriòtiques del seu mestre d'escola, tot somniant en convertir-se en herois.
Ja des de la formació bàsica militar, aprenen que els valors rebuts fins a llavors perden tot el seu sentit, davant la necessitat de supervivència i els interessos del poder. El protagonista es va fent conscient de com els han robat la joventut i el futur, ja que la guerra acompanyarà durant tota la seva vida a aquells que aconsegueixin sobreviure.

Sin novedad en el frente és una obra impactant, però imprescindible per reflexionar sobre la absurditat de les guerres i els danys irreparables que provoquen. Tot un clàssic que aviat es va convertir en un èxit literari i que recomanem ara que es commemoren els 100 anys de l'inici de la I Guerra Mundial.

Més informació:

Recomanat per Montse Vega. Bib. Pau Vila. Molins de Rei.

Àrea de Cultura, Educació i Esports - Gerència de Serveis de Biblioteques. Comte d'Urgell, 187. 08036 Barcelona. Tel: 934 022 545

# data[].attributes.attachment_link.description
"En una mesa cualquiera, unos caballeros que nadie de nosotros conoce firman un escrito y he aquí que, desde aquel momento, por largo tiempo, nuestra suprema obligación consiste en hacer aquello que, en tiempo normal, es abominado por todo el mundo y castigado con la última pena."

# data[].attributes.body
14

# data[].attributes.attachment_link.description
Breu novel·la que narra, en el marc de la I Guerra Mundial, la història de cinc personatges que es troben en un context de combat i experimenten d'aprop la cruesa dels conflictes armats. Són l'Anthime, en Charles, i la seva nòvia, la Blanche, i...

# data[].attributes.headline
The 1920s: la novel·la nord-americana als anys 20

# data[].attributes.subject
The 1920s: la novel·la nord-americana als anys 20

# data[].attributes.body
La influència de la Gran Guerra als EEUU reflectida a la literatura

# data[].attributes.attachment_link.description
Las dudas de 1919 se habían terminado -al parecer había pocas dudas acerca de lo que iba a suceder-, Norteamérica iba a entrar en la mayor y más brillante borrachera de la historia e iba a hacer un montón de cosas que contar sobre ella.

# data[].attributes.body
Guia del 32º Saló del còmic

# data[].attributes.attachment_link.title
Guia de lectura "32 Saló Internacional del Còmic de Barcelona"

# data[].attributes.attachment_link.description
Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu's millions of monthly readers.

# data[].attributes.body
Còmics per explicar la història als més joves

# data[].attributes.attachment_link.title
Detall prestatge - Més informació - Biblioteca Virtual

# data[].attributes.attachment_link.description
Strava Cycling t'acompanyarà en els teus entrenaments i sortides, conservant els recorreguts i les estadístiques de cada ruta. El seu funcionament es molt senzill i es basa en l'utilització del GPS per confeccionar el teu itinerari i mostrar-te quants quilòmetres has fet, l'elevació total sobre el nivell del mar, la velocitat mitja a la que has anat, etc.

# data[].attributes.body
Una guerra de trinxeres. Literatura i cinema de la Primera Guerra Mundial, 1914-1918

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Una guerra de trinxeres

"La trinxera. Olor de sang, de fang. Homes atrapats al filferro. Pluges torrencials. Cadàvers i més cadàvers. L'horror. Bales perdudes, avenços cap a la mort segura amb la vaioneta calada i les ràfegues de metralladora esbocinants els somnis.

Deu milions de morts, quatre anys llargs en els quals s'esborraren tots els somnis dels progrés humà i en els quals es va posar fi a cinc llargs segles d'evolució humana, des de la darrera centúria de l'edat mitjana cap endavant. Prop de setanta milions d'homes desplaçats fins als diferents fronts de batalla i un món que es va transformar radicalment. Formes de govern que havien romàs sense canvis durant segles varen esberlar-se i començà una nova Europa que desembocà només vint anys després en la Segona Guerra Mundial.

La Gran Guerra no només va transformar la política, la geografia i la història: després d'aquells quatre anys ja no va ser possible escriure com abans. L'art, i molt especialment la literatura, es va transformar de forma radical. El cinema, nascut molt poc abans del conflicte, també en va esdevenir un testimoni."

Sebastià Benassar, historiador.

Aquesta guia s'ha fet amb motiu de l'exposició itinerant "Una guerra de trinxeres. Literatura i cinema de la Primera Guerra Mundial, 1914-1918"

PRESTATGE VIRTUAL DE NOVEL·LA

Consulta el Prestatge Virtual de Novel·la on trobaràs aquesta altra Guia de lectura relacionada: Novel·les de la Primera Guerra Mundial.

Data de creació: 12/06/2014

Data d'actualització: 22/01/2015

Bibliografia escollida

Tornar

Àrea de Cultura, Educació i Esports - Gerència de Serveis de Biblioteques. Comte d'Urgell, 187. 08036 Barcelona. Tel: 934 022 545

# data[].attributes.attachment_link.description
Una guerra de trinxeres "La trinxera. Olor de sang, de fang. Homes atrapats al filferro. Pluges torrencials. Cadàvers i més cadàvers. L'horror. Bales perdudes, avenços cap a la mort segura amb la vaioneta calada i les ràfegues de metralladora esbocinants els somnis.