# data[].attributes.headline
kiek skirtingų kompiuterinių virusų pasaulyje sukuriama per metus?

# data[].attributes.subject
kiek skirtingų kompiuterinių virusų pasaulyje sukuriama per metus?

# data[].attributes.body
- Tai labai priklauso nuo to, kaip skaičiuojama. Jei kalbėtume apie visiškai originalius kompiuterinius virusus, jų per metus pasaulyje sukuriama 3-4 ir jie paprastai yra itin grėsmingi, nes naudoja naujus algoritmus, moka vis kitaip slėptis, plisti ir panašiai. Tačiau kiekvieno jų atmainų gali būti šimtai ar tūkstančiai. Atmainas programišiai kuria imdami originalų virusą ir tiesiog pakeisdami kelis nustatymus, jo bruožus, leidžiančius vis kitaip įveikti antivirusines programas, filtrus ir patekti į vartotojo kompiuterį.

# data[].attributes.headline
Kaip apsaugoti duomenis nuo sunaikinimo?

# data[].attributes.subject
Kaip apsaugoti duomenis nuo sunaikinimo?

# data[].attributes.body
- Reikėtų turėti įprotį nuolat daryti svarbių dokumentų kopijas. Duomenis galima saugoti ir kompaktiniuose diskuose, atmintukuose. Tiesa, jeigu bandote išsaugoti tai, kas dar likę iš jau užkrėsto kompiuterio, greičiausiai visi failai jau turės virusą. Tad net jei juos perrašysite į atmintuką, jame irgi atsiras virusas, kurį jūs patys platinsite toliau. Galite naudotis internetinėmis duomenų talpyklomis, kaip „Google Drive“, „Dropbox“ ir pan. Siunčiant duomenis, failus, nuotraukas į jas, visi duomenys automatiškai tikrinami ar neturi virusų. Be to šias talpuklas galite pasiekti prisijungę iš bet kurio neužkrėsto kompiuterio.

# data[].attributes.headline
Kokiais būdais kompiuteris gali „prisivilioti“ virusą, kenkėjišką programą?

# data[].attributes.subject
Kokiais būdais kompiuteris gali „prisivilioti“ virusą, kenkėjišką programą?

# data[].attributes.body
- Dažniausiai virusų galima prisigaudyti internete, kai gauname keistų pasiūlymų, neva nemokamų paslaugų. Virusas gali ateiti ir elektroniniu laišku. Tad jeigu matote, kad siuntėjas yra nežinomas, neaiškus, trinkite tuos laiškus ir neatidarinėkite jokių juose esančių nuorodų. Virusai keliauja ir per USB atmintines, jeigu jomis naudojatės prie viešai prieinamų kompiuterų darbovietėje, bibliotekoje, universitete ir t.t. Beje, jeigu naršyklė leidžia naudoti „Flash player“ papildinį, leidžiantį matyti animaciją, vaizdo įrašus, reklamas, – tai dar vienas būdas pasigauti virusą. Šio papildinio reikėtų atsisakyti.

# data[].attributes.headline
Ką daryti, kai virusas jau plinta mūsų kompiuteryje?

# data[].attributes.subject
Ką daryti, kai virusas jau plinta mūsų kompiuteryje?

# data[].attributes.body
- Pirmiausia reikia ieškoti neužkrėsto kompiuterio ir ieškoti informacijos apie tą virusą. Tiesa, jeigu duomenys yra jau užšifruoti arba tai yra itin sudėtingas virusas, pats žmogus gali ir nemokėti to padaryti. Deja, neretai tam reikia specialisto, o tai jau kainuoja pinigus. Keista, bet žmonėms gaila mokėti specialistams ir pirkti geras, patikimas antivirusines programas, bet mažiau gaila mokėti programišiams, kad atgautų pavogtus duomenis, kurių, deja, greičiausiai ir neatgaus.

# data[].attributes.headline
 Kaip apsaugoti kompiuterį nuo virusų, ir juos šalinti?

# data[].attributes.subject
 Kaip apsaugoti kompiuterį nuo virusų, ir juos šalinti?

# data[].attributes.body
Pirmiausia, naudojant turimą antivirusinę programą reikia atlikti pilną kompiuterio skenavimą, jei programa sugebės ištrinti visus virusus, tada - valio! Deja, dažnai visų virusų nukenksminti nepavyksta, tada reikia naudoti papildomas programas kaip - "Malwarebytes" ar "G-Buster", šios programos turėtu aptinkti dar daugiau įvairesnių ir retesnių virusų, bei juos pašalinti. Jei vis dėl to liko neištrintų virusų, reikia surasti jų buvimo vietą kompiuteryje, tada galima naudoti "Malwarebytes" funkciją "FileAssasin", čia nurodome viruso buvimo vietą ir jis bus panaikintas.

# data[].attributes.body
• tikrieji virusai – programos, prisiklijuojančios prie kitų programų ir atgyjančios, kai infekuotoji programa ruošiama vykdyti.
• programos – kirminai, kurie visą laiką dauginasi, užimdamos vis didesnę atmintinės sritį.
• loginės bombos, pradedančios veikti, įvykus konkrečiam loginiam įvykiui;     •laiko bombos, pradedančios veikti numatytu laiku.
• Trojos arkliai – programos, įterptos į kitas programas; jos atrodo kaip naudingos programos, tačiau atlieka kenkėjiškus veiksmus.             •nematomi virusai – programos, paslepiančios jų atliktus pakeitimus bylose ar išorinės atmintinės sektoriuose.

# data[].attributes.headline
Ką atlieka virusai, kam žmonės juos naudoja?

# data[].attributes.subject
Ką atlieka virusai, kam žmonės juos naudoja?

# data[].attributes.body
Virusai atlieka kenksmingus veiksmus – naudoja kompiuterio resursus kriminaliniams tikslams, trina ar persiunčia vartotojo dokumentus, mokėjimo kortelių duomenis ir pan., todėl dažnai painiojami su Trojos arkliais (trojanais).

# data[].attributes.headline
Kaip suprasti kad į kompiuterį isibrovė virusas?

# data[].attributes.subject
Kaip suprasti kad į kompiuterį isibrovė virusas?

# data[].attributes.body
•Sulėtėjęs kompiuterio darbas
•Kompiuteris išsijungia, pakimba

•Pasikeitęs pradinis naršyklės langas

•Rodoma daug reklamų
• Atsirado nežinomų programų

# data[].attributes.headline
Kas yra virusas ir kaip jis patenka į PC?

# data[].attributes.subject
Kas yra virusas ir kaip jis patenka į PC?

# data[].attributes.body
Virusas – save platinti sugebanti kompiuterio programa. Griežtai apibrėžiant, – kompiuterio programa, kuri dauginasi, prikabindama savo kodą prie kitų kompiuterio programų arba dokumentų. Iš to kilęs ir šių programų pavadinimas - kompiuterių tinkluose besidauginančios programos, virusai.

# data[].attributes.body
Pirmą kartą (1949 m.) programos – viruso, t. y. kompiuterinės programos, galinčios pasidauginti, modelį pateikė ir Džonas fon Noimanas (John fon Neumann).