# data[].attributes.body
A la fàbrica hi treballàven 500 persones, entre infants, homes i dones. Els infants si paràven a causa del agotament, els feien mal, alguns quedàven atrapats en alguna màquina , així patint lleus mals. Les dones teixien i els homes utilitzàven la força.

# data[].attributes.body
Pensem que els treballadors o treballadores rics acaparàven més aventatges que els de classe més baixa, condicions de treball més favorables.

# data[].attributes.body
1. Els acabats, Aspi:
L’aspi, a partir dels fusos obtinguts del procès de la filatura, desenrrotlla el fil del fus i el prepara en forma de madeixa de manera que aquest queda esponjat. La madeixa es penja en les barques de tint per a que absorbeixi el pigment i una vegada seca es torna a bobinar-la.

# data[].attributes.body
2. La barca de tint és la màquina on es procecedeix a tintar els teixits i les madeixes de fil.

# data[].attributes.body
3. La centrifugadora:
Els teixits que surten de la barca de tint s’han d’escòrrer per eliminar l’aigua empapada. La centrifugadora consta d’una cistella interior foradada on es diposita la peça de roba.

# data[].attributes.body
En el tissatge el fil es converteix en teixit. Els telers són les màquines que fan aquesta funció.

# data[].attributes.body
. El processat de la fibra de llana varia en funció de la llargària de la fibra. Per a les fibres curtes s’aplica la filatura de carda Per a les fibres llargues s’aplica un procés molt més llarg i complex anomenat filatura d’estam o de llana pentinada. Amb aquest procés s’eliminen les fibres curtes de manera que el fil que s’obtindrà serà prim i molt resistent.

# data[].attributes.body
1. LLana en brut:
La llana prové de les ovelles, era molt popular i eficaç degut al seu aïllament tèrmic.

# data[].attributes.body
Està situat al Carrer Font Vella, al centre de Terrassa. Anteriorment era un casino, avui en dia és la botiga que tots coneixem pel nom d'ABACUS. Es conserva molt bé.

# data[].attributes.body
L'Ajuntament de Terrassa és un edifici neogòtic de Terrassa. Està situat al Raval de Montserrat. Constitueix una de les primeres obres terrassenques de l'aleshores arquitecte municipal, que seguia les tendències historicistes medievals que més tard el van conduir cap al modernisme.  L'antiga casa de la vila, on va tenir posteriorment la seu el Centre Excursionista de Terrassa, al mateix Raval, Està en bon estat,

# data[].attributes.body
Va ser l'arquitecte que va donar vida modernista a la ciutat. Va treballar durant quaranta anys construint edificis per utilitats diverses. Va construir l'ajuntament de Terrassa, vora el 1900-1903. Així també el "Gran Casino", al 1920, actualment el podem trobar com a Abacus, una botiga per materials escolars, entre altres. Per últim la Masia Freixa, situada al barri de Ca n' Aurell, concretament al Parc de Sant Jordi.

# data[].attributes.body
La Masia Freixa és un edifici modernista de la ciutat de Terrassa situat al parc de Sant Jordi, antics jardins i terreny .Construïda el 1896. La va transformar en la residència familiar de l'industrial tèxtil Josep Freixa. L'arquitecte la va convertir en una de les joies del modernisme terrassenc, amb la seva estructura d'arcs i voltes d'inspiració. Avui en dia es pot anar a  visitar i et permet entendre el moderisme. Es conserva en perfecte estat.

# data[].attributes.body
Hem après molt sobre el procès del tèxtil i sobre aquesta etapa de la història, la revolució industrial i com va afectar a la nostra ciutat. El que ens ha agradat més ha sigut la visita de la xemeneia, les calderes, les carboneres i la burra.

# data[].attributes.body
2. Preparació de la llana:
Diverses fases: selecció, batuda, neteja, esponjament.

No tota la llana té les mateixes característiques de color, llargària de les fibres, tacte, etc. La neteja era imprescindible per eliminar restes de terra, residus vegetals i excrements.
Sorteig: El sorteig es feia a mà situant el velló damunt de la taula de sorteig, en la que el sortejador o sortejadora separaven les diferents parts del velló en coves segons la part del cos.
La batuda: centrifugar la llana a per eliminar la brutícia i esponjar.
El rentat es realitzava en la barca de neteja, màquina que, de forma contínua i en diverses etapes consecutives, rentava la llana.

# data[].attributes.body
Es trobava a l'antic vapor Badiella
Situada a: Plaça Ricard Camí
Només s'en conserva una part.

# data[].attributes.body
Es trobava a la fàbrica SAPHIL.
Situada a: Pl. de l'Anònima - c. de Galileu, 303 - c. de Fra Bonaventura Gran
Es conserva sencera.

# data[].attributes.headline
La xemeneia del Vapor Aymerich, Amat i Jover

# data[].attributes.subject
La xemeneia del Vapor Aymerich, Amat i Jover

# data[].attributes.body
Es trobava al vapor Aymerich, Amat i Jover.
Situada a: Rambla d'Ègara, 270
Es conserva sencera.

# data[].attributes.body
Es trobava al vapor Amat.
Situada a: Pl. de Didó - c. de la Rasa, 53-55
Només s'en conserva un tros

# data[].attributes.body
Està contruïda amb el mateix maó que la resta de la fàbrica.
Medeix 41 metres d'alçada.
La xemeneia és el conducte de sortida del segon residu de la caldera: el fum. El fum calent, en pujar, crea un corrent d'aire que arrossega el fum de l'interior de la fornal de la caldera cap a l'exterior.

# data[].attributes.body
La combustió de carbó, a la fogaina, fa que l'aigua s'escalfi fins a convertir-se en vapor, el qual, per mitjà d'un conducte, va cap a la màquina de vapor i produeix energia mecànica.
Estaven construïdes amb ferro i envoltades de maó refractari.
Hi havia dues calderes que alternaven el seu funcionament quan en una s’havia de fer manteniment, així no s’havia de parar la màquina de vapor. Estaven situades al sobre les carboneres i a prop de la xemeneia

# data[].attributes.body
eren els dipòsits on s’emmagatzemava el carbó. Estaven situades sota terra, en el pati principal de la fàbrica. Hi treballaven els carboners que traslladaven el carbó als fogars fent servir pales, coves i carretons. La feina dels carboners era molt dura per l’esforç físic que havien de fer, i especialment per la concentració de la pols del carbó que era present a l’aire i els provocava malalties respiratòries.

# data[].attributes.body
Està formada per una volta de maó de pla amb tirants sobre pilars de ferro.
La coberta de maó es una volta lleugera que s'aconsegueix amb una sère de rajoles d'argila disposades paral·lelament de pla i amb l'ajut d'unes estructures de fusta que donen forma. Es sobreposen diferents capes de rajoles. Es volia aconseguir una construcció de baix cost i adaptable al modernisme. La nau no té finestres: la il·luminació zenital s'aconsegueix amb les àmplies claraboies.

# data[].attributes.body
S'anomena així perquè la força que fa es compara amb la força del burros. Què es feien servir per la seva força i resistència. El vapor produït a les calderes penetra en el cilindre de la màquina. Al cilindre, el apor acciona i empeny un pistó i així crea un moviment d'anada i tornada.  El pistó transmet el moviment al volant i el fa girar. Amb el gir, el volant acciona una gran correttja que està conectada amb la nau de producció. Aquest moviment es transmet a les diferents màquines. La màquina de vapor era la que donava l'energia a totes les altres màquines.