# data[].attributes.body
Lihasian hoitotoimet ovat lähes samanlaiset, kuin naudoillakin. Siat ruokitaan joka päivä. Sikalassa ollessa tarkkaillaan sikojen toimintaa ja hyvinvointia. Täten pyritään havaitsemaan mahdollisesti sairaat yksilöt, onko havaittavissa häirikäyttäytymisen jälkiä taikka esimerkiksi fyysisia vammoja.  Yhdistelmäsikalassa erityisesti porsimisaikaan täytyy porsaat katsoa tarkkaan, ettei karsinassa ole kuolleita tai loukkaantuneita yksilöitä. Jos kuolleita porsaita ei oteta pois, on mahdollista että ne syödään. Lihasikalassa täytyy 5% pitopaikantilasta olla varattuna sairaskarsinoille. Lievästi sairaalle sialle on aloitettava hoitotoimet pikimmiten, esimerkiksi bakteeriperäiseen tautiin antibioottihoito. Vaikeasti sairaat tai loukkaantuneet siat täytyy lopettaa. Lihasika ei yleensä kelpaa välitykseen jos se ei ole täysin terve. Merkitsemätön lihasika ei kelpaa eläinkuljetusautoon. Lihasikojen pääravinto koostuu jyvistä/täysrehusta.

# data[].attributes.body
Kuva: https://www.maaseuduntulevaisuus.fi/ruoka/artikkeli-1.263638

# data[].attributes.body
Vuonna 2017 Suomessa oli vajaa 1100 sikatilaa, joista noin puolessa kasvatetaan emakoita ja toisella puolikkaalla lihasikaa. Suurin osa tiloista sijaitsee läntisessä sekä lounaisessa Suomessa.

EU-jäsenyyden aikana sikatilojen määrä on vähentynyt reilusti. Vaikka tiloja on vähemmän kuin ennen, sianlihaa tuotetaan enemmän kuin 20 vuotta sitten. Suomessa tuotettiin sianlihaa vuonna 2017 vajaa 182 milj. kiloa ja kulutettiin n 33kg henkeä kohden.

Miksi valita suomalainen sianliha?

·         Terveys

·         Saparo

·         Väh. antibioottien käyttö

·         Hyvä hoito

·         Ruokinta

Suomalaiset siat voivat hyvin. Niillä on huomattavasti enemmän lattia-alaa kuin muissa kilpailijamaissa. Virikemateriaalit lisäävät sikojen hyvinvointia ja antavat niille tekemistä. Säännölliset eläinlääkärintarkastukset varmistavat eläinten hyvän kunnon, sekä terveyden ja tuotanto-olosuhteiden oikeudenmukaisuuden.

Toisin kuin muissa maissa, Suomessa sialla on saparo. Saparon typistäminen on kivulias toimenpide ja se aiheuttaa kärsimystä myös myöhemmin elämässä. Stressaantunut sika syö toisen sian saparoa ja siitä johtuen se muualla typistetään. Typistämättömyydestä voi päätellä, että suomalainen sika voi hyvin.

Yleisesti hyvinvoiva possu on myös terve. Suomesta puuttuukin monta muualla maailmalla yleistä sikatautia kuten esimerkiksi porsasyskä sekä PRRS. Salmonella on erittäin harvinainen Suomessa kansallisen vastustusohjelman ansiosta ja se pystyttäisiin heti rajaamaan sekä hävittämään.

Hyvän terveydentilan sekä hyvinvoinnin vuoksi antibioottien käyttö ja lääkintä on yksilöllistä perustuen eläinlääkärin määräykseen. Suomalaisen sikatalouden lihatuotteissa ei ole lääkinnästä jäämiä sekä sikatalous ei ole heikentämässä antibioottien tehoa luomalla resistenssejä bakteereita. Muualla maailmalla liiallinen lääkintä on vakava ongelma.

# data[].attributes.body
Porsaat tulevat joko omalta tai porsastuotantoon erikoistuneelta eli emakkotilalta lihasikalaan.

Lihasikalassa porsaat menevät isoissa ryhmissä karsinoihin, joista ne sitten jaetaan sukupuolen sekä koon mukaan karsinoihin. Tällöin ruokinta helpottuu huomattavasti. Yhdessä karsinassa porsaita on noin 10, joka on sama määrä, kuin yleensä pahnueessa, jolloin se on hyvin luonnollinen elinolosuhde.

Hyvä sikalan olosuhdehallinta takaa hyvinvoivat possut, jolloin lihakin on maukkaampaa. Olosuhdehallinnalla tarkoitetaan mm. ilmastoinnin sekä lämmityksen säätämistä niin, että sioilla on hyvä olla.

Kun siat ovat olleet sikalassa noin 85 päivää, ne punnitaan ja jos sika on saavuttanut teuraspainon, se ilmoitetaan teurastettavaksi. Teuraaksi menevät siat tatuoidaan tilakohtaisella numerosarjalla, jotta tieto kotitilasta siirtyy teurastamolle ja tuottaja saa tilityksen sekä palautetta oman tilan sioista. Pienimmät siat saavat jäädä vielä kasvamaan lihasikalaan.

# data[].attributes.body
Ruokinnan tavoitteena on saada siat kasvamaan nopeasti hyvällä rehuhyötysuhteella, tehokas kieronopeus sikalassa ja hyvä ruhon laatuluokka teurastattaessa.

Lihasian ruokinta muuttuu eri ikäkausina ravintoainetarpeiden mukaan. Ruokintaa kannattaa säätää kasvun eri vaiheissa sian tarpeiden mukaan mahdollisimman tarkasti.
Alkukasvatuksessa lihasika käyttää rehun tehokkaasti kasvaakseen. Ruokinnassa energia- ja valkuaisainepitoisuudet voivat olla korkeat, myös aminohappojen riittävä määrä ja oikea suhde on tärkeä. Sian lähestyessä teuraspainoa sen rasvakudoksen määrä lisääntyy jolloin energian käytön tehokkuus vähenee.
Loppukasvatusvaiheessa ruokinnan tarkkuus on tärekää toudellisesti. Loppukasvatuksen ruokinta vaikuttaa teurastuspainoon.

Ruokintakertojen määrä päivässä vaihtelee sian iän mukaan. vieroitetut porsaat ruokitaan 5 kertaa päivässä, myös nuoret lihasiat ruokitaan 5 kertaa. Teurastusikää lähestyessä lihasiat ruokitaan 3 kertaa päivässä. Ruokinta voi tapahtua yhtä aikaa, vieroitettujen porsaiden on tärkeää päästä syömään yhdessä.

# data[].attributes.body
Lihasika kasvatetaan ruokatuotantoon.

Suomessa pääasiassa rotuina maatiais-, yorkshire-, duroc- ja hampshiresika.

Porsas kasvaa keskimäärin 870g/päivässä, mutta joillakin tiloilla kasvuvauhti on yli 1kg/pvä.

Sika teurastetaan 170-190 päivän ikäisenä, jolloin se painaa n.105-115kg.

Suomessa oli v.2017 n.500 lihasikatilaa

Lihasikoja kasvatetaan Suomessa yhdistelmäsikaloissa sekä lihasikaloissa..

Suomessa tuotettiin v.2017 vajaa 182 miljoonaa kiloa sianlihaa.

# data[].attributes.body
Suomen yleisin sikalatyyppi on osittainen rakolattiasikala (83 % sikaloista).​ Osittaisessa rakolattiasikalassa osa lattiasta on kiinteää, jolloin siat voivat maata siinä ja osa lattiasta on rakolattiaa, jossa on lantaritilä, mihin siat voivat tehdä tarpeensa.
Täysritiläsikaloissa koko karsinan pohja on ritilää. Nämä ovat kuitenkin häviämässä, koska kuivikkeiden ja virikkeiden käyttö on haastavaa.
Aikaisemmin myös purupohjaiset sikalat olivat tyypillisiä. Tälläisessa karsinassa oli n.50cm vahvuinen kerros purua, joka on mieluista materiaalia tonkimiseen. Nämä sikalat ovat kuitenkin vähentyneet huomattavasti vuosituhannen vaihteessa purun hinnan kallistuttua.

Lihasiat elävät liha- ja yhdistelmäsikaloissa.
​ Lihasikalassa porsaat tulevat emakkosikalasta kasvatukseen n.25kg painoisina, jonka jälkeen ne kasvatetaan lihasikalassa teuraskokoon saakka.
Yhdistelmäsikalassa omat emakot porsivat ja porsaat kasvatetaan samassa paikassa teuraskokoon asti.

Siat elävät ryhmissä pihatoissa tai karsinoissa​. Sika on laumaeläin, joten sen sosiaalinen laumakäyttäytyminen on otettava huomiooon ja sialla on oltava vähintään näköyhteys muihin sikoihin.
Sairaille sioille on erilliset "sairasosastot", jossa ne voivat toipua rauhassa.
Karjut kuitenkin stressaavat toisia karjuja helposti, joten ne pidetään yleensä yksittäiskarsinoissa, joissa niillä on haju,- kuulo- ja näköyhteys sikalan muihin sikoihin.

Karsinan minimikoko on määrätty eläinsuojelulaissa 0,65m2/ sika, mutta karsinoiden koko vaihtelee tuottajan mukaan, Mm. Atrian Laatulihan vaatimus on 0,9m2/sika ja vuonna 2010 voimaan tulleet investointitukisäädökset edellyttävät 0,9-1,0 m2/sika riippuen eläimen painosta.

Lannanpoiston toimivuus on tärkeää sikalassa, sillä sikojen lanta tuottaa haitallisia lantakaasuja sikalaan, jotka haittaavat sikojen kasvua ja aiheuttavat terveysriskin siolle.

# data[].attributes.body
Sika on tarkka sikalan lämpötilasta, jonka on oltava sopiva ja tasainen, yleensä n.22 astetta. Jo 3-5 asteen lämpötilan muutos stressaa sikoja.
Ulkotarhassa eläville sioille on oltava riittävä suoja säävaihteluille.

Ilmanlaadun on pysyttävä hyvänä ja sen toimivuus on taattava myös siinä tapahuksessa, jos ilmanvaihtokone ei toimi. Ilman virtaamisnopeutta on syytä tarkkailla, jottei haitallisten kaasujen pitoisuudet pääse kasvamaan liian suuriksi.. Puuttellisen ilmanvaihdon tunnistaa yleensä vahvasta ammoniakin hajusta.

Sikalan ilmankosteuden on myös oltava sopiva (suositus 50-80%), etteivät sikojen olot ole tukalat, eivätkä kuivikkeet kastu. Kosteat kuivikkeet lisäävät mm. sorkkasairauksia.

Valaistuksen on oltava sopiva sioille ja riittävä ihmisille, jotta eläimiä voidaan tarkastaa ja hoitaa asianmukaisesti. Sikalassa valaistuksen on oltava vähintään 40 luksia ainakin 8 tunnin ajan, sillä luonnossa sika on päiväeläin ja on silloin aktiivisena. Hyvän valaistuksen avulla sika löytää ruoka-, ulostus-, ja makuupaikan. Lisäksi valaistus vaikuttaa sikojen kiimaan tulemiseen, immuniteettiin sekä kasvun nopeuteen.

Sikalassa ei saa olla jatkuvaa eläimiä häiritsevää melua, joka ylittää 65dB. Melun vähentämiseen voi panostaa mm. ilmanvaihtokoneissa, karsinoiden lukoissa sekä häkkiosaston häkkien lukitusmekanismeilla. Eniten melua pitäkävät monesti siat itsessään ruokaa odottaessa.

Siat tarvitsevat virikkeitä, joten niiden  saatavilla on oltava jatkuvasti riittävä määrä tonkimis- ja tutkimismateriaalia kuivikkeeksi sekä emakolle pesänrakennusmateriaaliksi. (esim. olkea, heinää, turvetta, kutterilastua tai paperia.)​ Materiaalit  on valittava niin, etteivät ne vaaranna sian terveyttä ja niiden avulla siat voivat toteuttaa lajinomaisia käyttäytymistapeitaan. Jos näitä edellä mainittuja virikkeitä ei voi käyttää (esim.lannanpoisto menee tukkoon) täytyy sioille olla "leluja" kuten esimerkiksi palloja ja ketjuja, joita tulisi vaihdella mahdollisimman usein.

​

# data[].attributes.body
Syömiskäyttäytyminen
- Koko lauma syö yhdessä

- Noin 7-8h päivästä kuluu syömiseen

Lepokäyttäytyminen
- Luonnonvarainen sika lepää noin 58%    päivästä

- Makaavat kylmällä säällä yhdessä läjässä, kuumalla säällä hajallaan. Sikalatilojen liian vähäiset virikkeet näkyvät sian liiallisena lepäämisenä

- Siat pöyhivät makuupaikan ennen makuulle asettumista

Ulostuskäyttäytyminen
- Sika ulostaa päivässä noin 7 kertaa ja virtsaa noin 4 kertaa, yleensä kosteaan ja vetoisaan paikkaan

- Sikaloissakin sika pitää ulostusalueen ja makuualueen erillään

- Täysritiläpohja sikaloissa sika ei välttämättä opi erottelemaan alueita, jolloin ruokakaukaloihin ulostamisen riski kasvaa

Ryhmäkäyttäytyminen
- Sosiaalisuus on huipussaan 2-8 viikon iässä, vanhemmiten lajitoverin kohtaaminen saattaa aiheuttaa agressiota

- Laumassa on sosiaalinen arvojärjestys, joka tiedetään hajuaistin perusteella, harvoin taistellaan.

- Ryhmäkoko normaalisti noin 10 sikaa.

- Sopiva tilakoko eläintä kohden on tärkeää, sillä liian ahtaassa alempiarvoiset eläimet voivat joutua todella pieniin tiloihin

Tutkimiskäyttäytyminen
- Sika tutkii tonkimalla ja pureskelemalla. Sikaloissa, joissa ei ole tarpeeksi virikkeitä, voi pureskelu ohjautua väärään paikkaan, kuten lajitoverin saparoon ja kylkiin. Siat myös pureskelevat putkia ja painelevat vesinippaa aikansa kuluksi.

Oppiminen
- Sika on luonnostaan hyvin oppivainen ja rutiineihin tottuva eläin, tämä helpottaa sikojen siirtämistä ja lastaamista

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=awVcIRJef2w

# data[].attributes.body
Sianjalostusksen tavoitteena on parantaa sikojen tuotanto-ominaisuuksia, kuten porsastuotosta, kasvunopeutta ja rehun hyväksikäyttä, myös lihan laatua, sikojen rakennetta ja terveyttä.
Lihasikojen isärotujen jalostuksessa keskitytään lihan laatuun, kasvuun, rehun hyväksikäyttöön ja lihakkuuteen. Jalkojen rakenne on myös tärkeä ominaisuus, jotta lihasian jalat kestävät nopean kasvun ja sialla säilyy liikuntakyky elopainon kasvaessa.
Lihasikatuotannossa on käytössä erilaisia ristetytysohjelmia, joilla on tarkoituksena maksimoida risteytyksistä heteroosista saatava hyöty. Useimmissa käytettynä emärotuina ovat olleet, maatialainen ja yorkshire ja isärotuina yleisimmin ovat olleet duroc, hapshire ja pietrain.

# data[].attributes.body
https://www.mtk.fi/maatalous/maatalous_suomessa/sianlihantuotanto/fi_FI/sianlihantuotanto/ https://www.farmit.net/kotielain/lihasika/lihasikalan-tuotanto-olosuhteet/sikatilan-tuotantoymparisto​https://www.elaintieto.fi/sika-tuotantoelaimena/
https://www.atria.fi/konserni/vastuullisuus/elainten-hyvinvointi/sianlihantuotanto/lihasikalassa2/
Farmit.net https://www.farmit.net/kotielain/lihasika/terveydenhuolto/sian-aistit-ja-kayttaytyminen
https://www.mtk.fi/liitot/varsinaissuomi/tilaisuuksien_materiaalit/Tukineuvot2016/fi_FI/Tukineuvot2016/_files/97626937278010274/default/Sika%20ja%20siipikarja_
Sikatalous, 2012, Opetushallitus, Opetushallitus
http://www.feedex.fi/fi/tuotteet/lihasika
https://www.farmit.net/kotielain/lihasika/ruokinta
https://www.evira.fi/globalassets/tietoa-evirasta/julkaisut/esitteet/elaimet/sian_ruokinta_ja_juotto_fi.pdf