# data[].attributes.headline
Нєізвєстний Володимир

# data[].attributes.subject
Нєізвєстний Володимир

# data[].attributes.headline
Душ Сантуш К.Д.

# data[].attributes.subject
Душ Сантуш К.Д.

# data[].attributes.headline
Голубенко Г.С.

# data[].attributes.subject
Голубенко Г.С.

# data[].attributes.headline
Мазур Василь

# data[].attributes.subject
Мазур Василь

# data[].attributes.headline
Андрощук Д.В.

# data[].attributes.subject
Андрощук Д.В.

# data[].attributes.headline
Паночек  Єгор

# data[].attributes.subject
Паночек  Єгор

# data[].attributes.headline
Калашніков Кирил Станіславович

# data[].attributes.subject
Калашніков Кирил Станіславович

# data[].attributes.headline
Кухаренко О.С.

# data[].attributes.subject
Кухаренко О.С.

# data[].attributes.body
Під безпекою ІС розуміється захищеність системи від випадкового або навмисного втручання в нормальний процес її функціонування, від спроб розкрадання (несанкціонованого отримання) інформації, модифікації або фізичного руйнування її' компонентів, тобто здатність протидіяти різним підбурює впливів на ІС.

# data[].attributes.headline
Конфіденційність

# data[].attributes.subject
Конфіденційність

# data[].attributes.body
інформацію від ІС можуть отримувати тільки авторизовані особи.

# data[].attributes.body
Характеристики ІС можуть змінювати лише авторизовані особи. Під змінами тут маються на увазі запис, редагування, зміна статусу,  видалення і створення нових об’єктів.

# data[].attributes.body
Характеристики ІС мають бути доступними авторизованим особам.

# data[].attributes.headline
Аутентичність

# data[].attributes.subject
Аутентичність

# data[].attributes.body
ІС повинна мати можливість перевіряти ідентичність користувача.

# data[].attributes.headline
Самозарадність

# data[].attributes.subject
Самозарадність

# data[].attributes.body
При спробі взлому ІС, введеня неправильних данних, система повина блокувати можливість введення логіну і паролю, та сповіщати поштою керівника технічного відділу

# data[].attributes.headline
Гнучкість прав доступу 

# data[].attributes.subject
Гнучкість прав доступу 

# data[].attributes.body
Система має розрізняти різні види допуску відповідно до логіну і паролю користувача яким він авторизувався.

# data[].attributes.body
Підтримка - це створення комфортних умов для роботи користувача в ІС

# data[].attributes.headline
Титенко Тимофій

# data[].attributes.subject
Титенко Тимофій

# data[].attributes.body
Продуктивність - це ефективність використання ресурсів - праці капіталу, землі, матеріалів, енергії, інформації - під час виробництва різних товарів і надання послуг. Вона відбиває взаємозв'язок між кількістю і якістю вироблених товарів або наданих по-дуг і ресурсами, які були витрачені на їх виробництво.

# data[].attributes.body
Доцільна, свідома, організована діяльність людей, Спрямована на створення матеріальних і духовних благ, необхідних для задоволення суспільних і особистих потреб людей. Зміст і характер праці залежать від ступеня розвитку продуктивних сил і виробничих відносин.

# data[].attributes.headline
Абстрактна праця

# data[].attributes.subject
Абстрактна праця

# data[].attributes.body
Витрати людської енергії, частка затрат суспільної праці безвідносно до тієї конкретної форми, в якій вона здійснюється.

# data[].attributes.headline
Підтримка користувача

# data[].attributes.subject
Підтримка користувача

# data[].attributes.body
Зрозумілі інструкції для використання ІС користувачем

# data[].attributes.headline
Вербіцький Артем

# data[].attributes.subject
Вербіцький Артем

# data[].attributes.headline
Миколенко А.Ю.

# data[].attributes.subject
Миколенко А.Ю.

# data[].attributes.headline
Значення продуктивності

# data[].attributes.subject
Значення продуктивності

# data[].attributes.body
Розвиток економіки, підвищення національного добробуту залежить від подальшого підвищення продуктивності.

# data[].attributes.body
генерування текстових даних, алгоритмів тестування

# data[].attributes.headline
Інтенсивність 

# data[].attributes.subject
Інтенсивність 

# data[].attributes.body
Характеризує ступінь напруженості праці за одиницю часу і вимірюється кількістю витраченої енергії людини

# data[].attributes.headline
Ефективність

# data[].attributes.subject
Ефективність

# data[].attributes.body
Співвідношення між результативністю праці та величиною витрат, що виражається у досягненні максимального ефекту за мінімальних витрат.

# data[].attributes.headline
Автоматизований аналіз результатів тестування

# data[].attributes.subject
Автоматизований аналіз результатів тестування

# data[].attributes.body
порівняння очікуваних і реальних результатів, статистичний аналіз результатів

# data[].attributes.headline
Аналіз продуктивності

# data[].attributes.subject
Аналіз продуктивності

# data[].attributes.body
використання центрального процесора, пам’яті, звернення до певних елементів даних та/або сегментів коду, часові характеристики тощо

# data[].attributes.headline
Оцінка тестового покриття

# data[].attributes.subject
Оцінка тестового покриття

# data[].attributes.body
аналізується пропущеність дефектів тестування: пошук слабких зон, фокусування уваги

# data[].attributes.headline
Налагодження

# data[].attributes.subject
Налагодження

# data[].attributes.body
Пошук та зменьшення кількості помилок та дефектів

# data[].attributes.body
Покращення програмного кода після релізу

# data[].attributes.headline
Регресійне тестування

# data[].attributes.subject
Регресійне тестування

# data[].attributes.body
можливість повторення і модифікації раніше виконаних тестів для визначення відмінностей у системі та/або середовищі

# data[].attributes.headline
Керування дій

# data[].attributes.subject
Керування дій

# data[].attributes.body
фіксація дій оператора, їх редагування і повторення у тестових прикладах

# data[].attributes.body
Модифікація для перенесення з однієї апаратної платформи на іншу або між різними ОС

# data[].attributes.headline
Консультації

# data[].attributes.subject
Консультації

# data[].attributes.body
Консультації технічної підтримки по ІС

# data[].attributes.headline
Встановлення

# data[].attributes.subject
Встановлення

# data[].attributes.body
Встановленя та налаштування роботи ІС

# data[].attributes.headline
Керування версіями 

# data[].attributes.subject
Керування версіями 

# data[].attributes.body
введення і контроль даних про версії системи і всіх її компонентів, що колективно використовуються

# data[].attributes.headline
Облік стану об’єктів конфігураційного керування 

# data[].attributes.subject
Облік стану об’єктів конфігураційного керування 

# data[].attributes.body
можливість одержання звітів про всі послідовні версії, вміст і стан різних об’єктів конфігураційного керування

# data[].attributes.headline
Генерування версій і модифікацій 

# data[].attributes.subject
Генерування версій і модифікацій 

# data[].attributes.body
підтримка користувацького опису послідовності дій, потрібних для формування версій і модифікацій, та автоматичне виконання цих дій

# data[].attributes.headline
Контроль доступу до елементів даних 

# data[].attributes.subject
Контроль доступу до елементів даних 

# data[].attributes.body
контроль доступу включає можливості визначення доступу до компонентів, а також добування елементів даних для модифікації, блокування доступу до них на час модифікації і розміщення назад в репозиторій

# data[].attributes.headline
Відстеження модифікацій 

# data[].attributes.subject
Відстеження модифікацій 

# data[].attributes.body
фіксація і ведення журналу всіх модифікацій, внесених у систему під час розробки або супроводження

# data[].attributes.body
Відмовостійкість це властивість системи (часто комп'ютерної), що дозволяє їй продовжувати правильно діяти у випадку помилки або декількох помилок в деяких її частинах. Якщо при цьому падає якість експлуатації, то це відбувається пропорціонально до серйозності помилки, на відміну від наївно спроектованих систем, в яких навіть маленька помилка спричиняє загальну відмову.

# data[].attributes.headline
Аудит конфігурації 

# data[].attributes.subject
Аудит конфігурації 

# data[].attributes.body
виконується для оцінки відповідності продукту і процесів стандартам, інструкціям, планам і процедурам. Аудит визначає ступінь задоволення конфігурації функціональним і фізичним (апаратним) характеристикам системи.

# data[].attributes.body
Система повинна зберігати свої початкові показники і виконувати задані та обумовлені виробником функції

# data[].attributes.headline
Резервування

# data[].attributes.subject
Резервування

# data[].attributes.body
Спосіб забезпечення надійності об'єкта за рахунок використання додаткових засобів та (або) можливостей, надлишкових відносно мінімально необхідних для виконання потрібних функцій

# data[].attributes.headline
Реконфігурація

# data[].attributes.subject
Реконфігурація

# data[].attributes.body
Компонент який відмовив замінюється на резервний

# data[].attributes.body
Адаптивність - це властивість, що характеризує здатність її складових елементів змінюватися
шляхом переналагодження для збереження значень життєво важливих показників системи в заданих межах за
певних змін вимог до неї на стадії функціонування

# data[].attributes.headline
Відображення системи

# data[].attributes.subject
Відображення системи

# data[].attributes.body
Система має повністю відображатись на всіх пристроях.

# data[].attributes.headline
Діагностування

# data[].attributes.subject
Діагностування

# data[].attributes.body
У повному об'ємі діагностичне забезпечення може бути використане в процесі функціонування об'єкту тільки за наявності достатньої структурної надмірності.

# data[].attributes.body
Сукупність офіційно визнаних, взаємопов'язаних та складених у визначеній формі документів, які містять передбачувану інформацію про виріб, процес або діяльність даного підприємства. Відповідно до області застосування документації поділяються на бухгалтерські, конструкторські, нормативні, наукові, технічні, товарні тощо.

Вимоги до переліку документів визначаються технічним завданням, до вмісту документів — стандартами або додатково та окремо погодженими документами.

# data[].attributes.headline
Актуа́льність  — абстрактний іменник до прикметника «актуальний». Актуальність — важливість, значимість чого-небудь на сьогодні, сучасність, злободенність. Позначає властивість інформації, відомостей, норм, яка може бути втрачена із часом, з появою свіжішої, сучаснішої інформації. Актуальність може втрачатися поступово, частинами, або в певних випадках — разово і повністю.

# data[].attributes.subject
Актуа́льність  — абстрактний іменник до прикметника «актуальний». Актуальність — важливість, значимість чого-небудь на сьогодні, сучасність, злободенність. Позначає властивість інформації, відомостей, норм, яка може бути втрачена із часом, з появою свіжішої, сучаснішої інформації. Актуальність може втрачатися поступово, частинами, або в певних випадках — разово і повністю.

# data[].attributes.body
Збільшення вірогідності виявлення відмови дозволяє збільшити надійність функціонування системи, оскільки при цьому забезпечується можли 18 вість перемикання у разі відмови на працездатний об'єкт.

# data[].attributes.headline
Мовна панель

# data[].attributes.subject
Мовна панель

# data[].attributes.body
Система повинна мати можливість зміни мови.

# data[].attributes.headline
Достовірність

# data[].attributes.subject
Достовірність

# data[].attributes.body
Достовірність — властивість інформації бути правильно сприйнятою, ймовірність відсутності помилок, безсумнівна вірність наведених відомостей, які сприймає людина.

# data[].attributes.body
корегуємі коди працюють в режимі виявлення і виправлення помилок

# data[].attributes.headline
Вичерпна повнота джерел

# data[].attributes.subject
Вичерпна повнота джерел

# data[].attributes.body
Джерела інформації мають бути максимально структуровані та організовані, надаючи змогу отримати максимально можливий об'єм даних.

# data[].attributes.body
Система повинна підлаштовуватись під географічну локацію окремого користувача.

# data[].attributes.headline
Розмір вікна

# data[].attributes.subject
Розмір вікна

# data[].attributes.body
Розмір вікна системи, повинен підлаштовуватись під окремо взятий екран користувача.

# data[].attributes.body
Система має використовувати команди, які підлаштовані під певну операційну систему.

# data[].attributes.headline
Стандартизація

# data[].attributes.subject
Стандартизація

# data[].attributes.body
Документи мають бути подані у певному вигляді та у певній формі, зазначеній у вимогах до оформлення документів.

# data[].attributes.headline
Відображення тексової інформації

# data[].attributes.subject
Відображення тексової інформації

# data[].attributes.body
Текст системи повинен відображатись на всіх пристроях однакова.

# data[].attributes.headline
Опанащук О.Д.

# data[].attributes.subject
Опанащук О.Д.

# data[].attributes.body
властивість інформаційного ресурсу, яка полягає в тому, що користувач та/або процес, який володіє відповідними повноваженнями, може використовувати цей ресурс відповідно до правил, встановлених політикою безпеки не очікуючи довше заданого (прийнятного) інтервалу часу.

# data[].attributes.headline
Можливість входу

# data[].attributes.subject
Можливість входу

# data[].attributes.body
Користувач може заходити в систему у певному регіоні.

# data[].attributes.headline
Можливість вибору мови

# data[].attributes.subject
Можливість вибору мови

# data[].attributes.body
Користувач може обирати зручну для себе мову.

# data[].attributes.headline
Вікові обмеження

# data[].attributes.subject
Вікові обмеження

# data[].attributes.body
Системане має вікових обмежень для реєстрації користувачів.

# data[].attributes.headline
Вартість системи

# data[].attributes.subject
Вартість системи

# data[].attributes.body
Система є повністю/частково платною/безоплатною.

# data[].attributes.headline
Можливість завантаження

# data[].attributes.subject
Можливість завантаження

# data[].attributes.body
Систему можна завантажити з одного/кількох джерел.

# data[].attributes.headline
Робота в офлайн режимі

# data[].attributes.subject
Робота в офлайн режимі

# data[].attributes.body
Система може працювати без підключеня до мережі Інтернет.

# data[].attributes.body
Розширюваність - це принцип програмного забезпечення та проектування систем, який забезпечує майбутнє зростання. Розширюваність - це міра можливості розширення системи та рівня зусиль, необхідних для впровадження розширення. Розширення можуть бути шляхом додавання нових функціональних можливостей або шляхом модифікації існуючих функціональних можливостей. Принцип передбачає вдосконалення без погіршення існуючих системних функцій.

# data[].attributes.headline
Розширення БД

# data[].attributes.subject
Розширення БД

# data[].attributes.body
Додання нових таблиць згідно нових потреб

# data[].attributes.headline
Розширення ролей

# data[].attributes.subject
Розширення ролей

# data[].attributes.body
Створення нових ролей у системі

# data[].attributes.headline
Розширення функціоналу

# data[].attributes.subject
Розширення функціоналу

# data[].attributes.body
Імплементація нових функцій системи

# data[].attributes.headline
Розширення взаємозв'язків

# data[].attributes.subject
Розширення взаємозв'язків

# data[].attributes.body
Інтеграція в систему зовнішніх модулів

# data[].attributes.body
Ефективність інформаційної системи визначається порівнянням одержаних результатів від функціонування цієї системи і затрат усіх видів ресурсів, необхідних для створення, дії та розвитку цієї системи.

# data[].attributes.body
Більшість з відомих моделей і методів визначення ефективності призначені для оцінки ефекту у виробництві: техніко-економічного обгрунтування вибору найкращих варіантів створення і впровадження у виробництво нової техніки; відображенню показників економічної ефективності в нормах, нормативах і планах розвитку економічних об'єктів; удосконалення ціноутворення і стимулювання працівників і т.п. Досить часто як показники ефективності використовуються оцінки інвестиційних проектів в інформаційні технології, а також ефективність використання наявних ресурсів (основних і оборотних фондів, фінансових, матеріальних і трудових ресурсів).

# data[].attributes.body
У літературі розглянуті понад два десятки методів і моделей, що пропонуються для оцінки ефективності інформаційних систем, і які можна розділити на такі три великі групи:
1) кількісні (quantity);
2) якісні (quality);
3) комбіновані (combine).

# data[].attributes.headline
Підгрупи кількісних моделей

# data[].attributes.subject
Підгрупи кількісних моделей

# data[].attributes.body
Серед цих груп найбільшою є група кількісних методів і моделей, що зрозуміло, так як результати у вигляді чисел легко оцінювати і порівнювати. У групі кількісних моделей і методів виділимо підгрупи:

1) Моделі і методи, що враховують витрати на інформаційні системи;
2) Моделі і методи, які враховують вигоди (ефект, економію, прибуток) від інформаційних систем;
3) Моделі і методи, які враховують витрати на інформаційні системи і вигоди від них;
4) Моделі і методи для оцінки ефективності інвестицій в проекти розвитку інформаційних систем;
5) Моделі і методи, які враховують витрати на інформаційні системи і оцінюють ефективність інвестицій в проекти їх розвитку;
6) Моделі і методи, які враховують вигоди від інформаційних систем і оцінки ефективності інвестицій в проекти їх розвитку;
7) Моделі і методи, які враховують витрати на інформаційні системи, вигоди від них, і оцінюють ефективність інвестицій в проекти їх розвитку;
8) Інші.

# data[].attributes.headline
Види оцінюваних даних

# data[].attributes.subject
Види оцінюваних даних

# data[].attributes.body
Всі моделі і методи (1-8) по типу оцінюваних (реальних) даних також можна поділити на види:

статичні (Statics);
динамічні (Dynamics);
статистичні (Statistics);
детерміновані (Deterministic);
графові (Graph);
враховують ризики (Risk).

# data[].attributes.headline
Деякі кількісні моделі і методи

# data[].attributes.subject
Деякі кількісні моделі і методи

# data[].attributes.body
Найбільш популярними в даний час є три методи, призначені для визначення витрат на інформаційні системи: сукупна вартість володіння (ССВ, або TCO - Total Cost Ownership), метод визначення витрат на управління ІТ-сервісами (ITSM - Information Technology Service Management), і функціонально -вартісний аналіз (ФВА, або ABC - Activity Based Costing). Деякі країни розробляють власні методи обліку витрат на інформаційні системи та можливих вигод від них. Основою цих методів є визначення витрат на супровід існуючої інформаційної системи або прогнозування витрат на інформаційну систему, яка буде впроваджуватися. Витрати групують за видами і категоріями і визначають їх величини з використанням поточних даних бухгалтерської та управлінської звітності. Особливо слід відзначити ФВА, що дозволяє проаналізувати не тільки величину витрат, а й визначити місця їх виникнення і прив'язати витрати до бізнес-процесів економічного об'єкта. При виконанні ФВА для інформаційної системи віддають перевагу функціям, які вона виконує, і витратами на них. Таким чином, ФВА дозволяє виявити не тільки групи найбільших витрат, але і визначити, при виконанні яких функцій вони виникають.

# data[].attributes.headline
Деякі якісні моделі і методи

# data[].attributes.subject
Деякі якісні моделі і методи

# data[].attributes.body
Метод IT Portfolio Management (управління ІТ-портфелем) базується на теорії портфельного менеджменту щодо сукупності ІТ-проектів, згідно з якою, щоб затвердити рішення про інвестиції в той чи інший актив, інвестор повинен оцінити два основних критерії - очікуваний дохід і ризик. Таким чином, управління сукупністю ІТ-проектів здійснюється так само, як і управління акціонерним капіталом. До недоліків цього методу можна віднести складність його використання для невеликих економічних об'єктів.

Метод Balanced Scorecard (BS - збалансована оцінна відомість) є управлінським підходом, який дозволяє вибудувати і зв'язати стратегічні цілі і завдання економічного об'єкта і його підрозділів і зв'язати їх з конкретними діями і виконавцями.

Метод IT Scorecard (ITS - оцінна відомість ІТ) розроблений на основі Balanced Scorecard, орієнтований на оцінку внутрішньої ефективності та результативності ІТ, які можуть бути використані для підвищення вартості бізнесу. Деякі інформаційні процеси економічного об'єкта можуть бути неефективними, але при цьому не робити істотного впливу на рівень ІТ-послуг, що підтримують основні цілі бізнесу, і основне завдання - визначити ті неефективні ІТ-процеси, які залишилися стосовно бізнес цілей є найбільш важливими, і, отже , вимагають поліпшення.

Метод IT Scorecard незначно відрізняється від Balanced Scorecard, - відмінність полягає в тому, що Balanced Scorecard використовується в стратегічних дослідженнях, а IT Scorecard потрібен менеджерам для оцінки операційної ефективності. Balanced Scorecard і IT Scorecard передбачають послідовну процедуру визначення причинно-наслідкових зв'язків між фінансовими показниками, і стратегією, а також створення балансу між чисельними оцінками трьох видів діяльності: роботи з замовниками, оперативністю і здатністю до вдосконалення.

# data[].attributes.headline
Деякі комбіновані моделі і методи

# data[].attributes.subject
Деякі комбіновані моделі і методи

# data[].attributes.body
Комбіновані моделі і методи представлені методом System Life Cycle Analyze (SLCA - аналіз життєвого циклу системи), продукційними моделями (заснованими на правилах), штучними нейронними мережами (ІНС), когнітивними моделями.

Метод System Life Cycle Analyze заснований на визначенні рівня «ідеальності» інформаційної системи, як відношення суми її корисних факторів до суми шкідливих факторів, а також факторів «розплати» за виконання корисних функцій. Метод виконується в три етапи. На першому етапі будується модель економічного об'єкта без інформаційної системи. Створюється перелік корисних, шкідливих і витратних факторів економічного об'єкта. На другому етапі будується модель економічного об'єкта, яка включає функції майбутньої інформаційної системи. У модель вводять чинники очікуваних ефектів від інформаційної системи. На третьому етапі виконується порівняння двох моделей ( «до впровадження інформаційної системи» і «після впровадження інформаційної системи»). Таким чином, метод SLCA можна використовувати для попередньої оцінки ефекту від впровадження нової інформаційної системи. Недоліком цього методу є використання експертних оцінок при визначенні корисних і шкідливих факторів, а також їх вагових коефіцієнтів.

Комплексна модель оцінки ефективності інформаційних систем базується на принципі продукування нечітких висновків, і розглядає ефективність, як сукупність наступних складових: економічної, технологічної, якісної, соціальної, ергономічної, патентно-правової, результативною і ризикової. Продукционная модель оцінки ефективності інформаційні системи заснована на математичному апараті нечітких множин.

Штучні нейронні мережі і когнітивні моделі засновані на теорії орієнтованих графів, і дозволяють оцінити залежності між показниками економічного об'єкта і його інформаційної системи в умовах, коли пряма залежність відсутня. Побудова штучної нейронної мережі здійснюється на основі обробки вихідних статистичних даних. Когнітивна модель відображає причинно-наслідкові зв'язки в моделюється предметної області. Перевагою цих моделей є простота їх практичної реалізації, а до недоліків можна віднести необхідність постійної перебудови структури моделі і її налаштування при змінах в структурі економічного об'єкта і його інформаційної системи.

# data[].attributes.body
Відновлюваність: здатність програмного забезпечення відновити свій рівень продуктивності та відновити дані, безпосередньо постраждалі у разі відмови.

# data[].attributes.headline
Резервне копіювання

# data[].attributes.subject
Резервне копіювання

# data[].attributes.body
База даних повинна запускати повне резервне копіювання раз на тиждень з поступовими резервними копіями щодня

# data[].attributes.headline
Визначення часу для резерву

# data[].attributes.subject
Визначення часу для резерву

# data[].attributes.body
Резервне копіювання бази даних повинно запускатися після будь-якої пакетної обробки протягом ночі і не порушувати пакетне вікно

# data[].attributes.headline
Симуляція критичних ситуацій

# data[].attributes.subject
Симуляція критичних ситуацій

# data[].attributes.body
Тест на аварійне відновлення планується і проводитиметься щороку, щоб забезпечити досяжність відновлення після первинної аварії

# data[].attributes.headline
Покоління резервних копій

# data[].attributes.subject
Покоління резервних копій

# data[].attributes.body
Система повинна зберігати декілька попердніх версій системи , на випадок якщо потрібно знайти несправдність що з'явилася в процесі роботи

# data[].attributes.headline
Толерантність до несправностей

# data[].attributes.subject
Толерантність до несправностей

# data[].attributes.body
Здатність програмного забезпечення підтримувати заданий рівень продуктивності у випадках несправностей програмного забезпечення або порушень зазначеного інтерфейсу.

# data[].attributes.body
вдосконалення продукту для усунення виявлених помилок або нереалізованих задач

# data[].attributes.body
підлаштування продукту до умов експлуатації, що змінилися, або в новому середовищі виконання

# data[].attributes.headline
Перевірка ПЗ

# data[].attributes.subject
Перевірка ПЗ

# data[].attributes.body
пошук і виправлення помилок при експлуатації системи

# data[].attributes.headline
Сумісність оновлень

# data[].attributes.subject
Сумісність оновлень

# data[].attributes.body
сумісність нових версій з існуючими, включаючи сумісність за вхідним або вихідними даними

# data[].attributes.headline
Рівень підтримки з боку постачальника

# data[].attributes.subject
Рівень підтримки з боку постачальника

# data[].attributes.body
швидкість вирішення проблем, поставки нових версій, забезпечення додаткових можливостей

# data[].attributes.body
еволюційна зміна продукту для підвищення продуктивності або рівня супроводу

# data[].attributes.body
Інформаці́йне середовище — це сукупність технічних і програмних засобів зберігання, обробки і передачі інформації, а також політичні, економічні і культурні умови реалізації процесів інформатизації.

# data[].attributes.body
Властивість технычних об'єктів зберігати у встановлених межах часу значення всіх параметрів, які характеризують здатність виконувати потрібні функції в заданих режимах та умовах застосування, технічного обслуговування, зберігання та транспортування.