# data[].attributes.body
Frågor för dialog

Hur syns kvaliteten enligt definitionen i underlaget på vår skola?

·       Resultaten är goda i alla olika delar (betyg, trygghet och trivsel)

·       Skolan har gott rykte

·       Målmedvetna elever och lärare

·       Hög kompetens

·       Gemensamma mål

·       Glada elever som gärna kommer till skolan

·       Bra kommunikation med föräldrar

·       Likvärdig undervisning

·       9-årsplan i de olika ämnena

·       Rastaktiviteter

·       Bra lärmiljö

·       Kompetensutveckling

·       Nätverk i kommunen

·       Övningsskola (lärarstudenter)

Behöver utvecklas för att förbättra kvalitén

·       Dela med sig av specialkompetenser lärare emellan på hela skolan. Skapa en kunskapsbank över hela skolan

·       Lärartätheten

·       Fler vuxna på skolgården

·       Elevinflytande

·       Eleverna behöver träna upp sin uthållighet

·       Att eleverna känner att de tränar för att bli bättre. Metakognition (bli medveten om att de lär sig och hur de lär sig)

Vad behöver vi prioritera

För att lyfta alla elever lite till så ska vi prata om metakognition (se ovan). Lärarna delar med sig till varandra om hur man kan jobba kring detta.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan

Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar resp. flickor?

•Vi kan inte se någon större skillnad mellan flickor och pojkar när det gäller resultaten. Ungefär lika många pojkar som flickor når goda resultat. Både pojkar och flickor har ett driv till att vilja utvecklas och lära sig mer.

Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?

Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer?

•Vi har en hög vuxennärvaro både inne och ute, vi anpassar närvaron till platser där kränkningar kan ske. Vuxna arbetar aktivt med att förebygga olikheter mellan pojkar och flickor där alla barn får göra sina röster hörda, detta gör vi genom vårt värdegrundsarbete.

Vi arbetar med ett positivt klassrumsklimat där kunskap är det viktiga. Vi utmanar samtliga elever där vi ser till varje individs behov och intresse. Det är viktigt att eleverna får känslan av att de lyckas och känner att de når nya kunskapsnivåer. Vi visar varje elev att vi tror på dem.

Hög lärartäthet, mjukt bemötande oberoende av kön, mer föräldrakontakt, nolltolerans på all sorts retande, hög vuxennärvaro på raster och strukturerad rastverksamhet.

Alla elever tränas vid konflikthantering att uttrycka sig och sätta ord på sina känslor där pedagogen lyfter allas tankar och känslor.

Vår fritidspersonal träffar samma barn under skoltid som under fritidstid vilket gör att vi har en bättre helhetssyn.

Vuxna strävar efter att vara tydliga pedagoger med struktur och ramar.

Skolkultur för skolframgång

Vilken kultur har vi på vår skola?

·       Positiv stämning på skolan.

·       Studiemotivation - upplever att eleverna har en positiv inställning till skolan och till att studera.

·       Stöttande miljö – hjälper och stöttar varandra.

·       Trygg miljö – hög trygghet bland eleverna.

·       Alla barn är allas barn.

·       Aktiv fritidskultur som spelar in positivt.

·       Skolan är tyvärr ganska uppdelad  (personal) – behöver förbättra gemenskapen.

Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?

Framgången består i:

·       Kämpar för alla barn så att de ska lyckas efter deras förmåga.

·       Positiva förebilder – samarbeten mellan årskurser.

Vi behöver utveckla:

·       Öka gemenskapen och samarbeten ”över gränserna”.

·       Bättre inblick i varandras verksamhet – dela med sig.

# data[].attributes.body
Hur syns kvalitet utifrån "hela barnet, hela vägen"?
Vi har bra elevresultat i enkäter kring skolan, trivsel och trygghet.
Vid överlämningar mellan stadierna går det smidigt tack vare våra genomtänkta rutiner.
Skolresultaten visar på höga meritvärden.

Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att det ska synliggöras?
Vad skulle vi på vår skola behöva utveckla?
Ta bättre tillvara på varandras kompetenser över hela skolan.
Vi skulle vilja skapa ett forum där man kan ge goda exempel och prata om det som fungerar i klassrum eller lärmiljöer för att slippa utveckla hjulet på nytt hela tiden.
Det borde finnas kompetens inom skolor i kommunen som också är goda exempel för att utveckla arbetet i klasser och skolor. Sambedömning och nätverksträffar är exempel som gör det möjligt att möta andra för att kunna ha öppna diskussioner kring skolarbetet.
Vad behöver vi prioritera?
Att man gör verklighet av det vi beskriver ovan och att tid avsätts för arbetet.

Hur ser resultatet ut för pojkar respektive flickor på vår skola?
Under detta läsåret har årskurs 5, som nu blivit årskurs 6 har det varit fler högpresterande pojkar än flickor vilken kommer bli intressant när betygen ska sättas för första gången detta året.

Vad kan vi göra för att jämna ut mellan flickor och pojkar?
Visa på skillnader mellan vad som krävs för exempelvis ett C och ett A.
Göra grupper av elever som är medvetet valda för att ge goda exempel för att utveckla sina förmågor.
Lärare behöver fundera på hur vi pratar med våra elever för att möta både flickor och pojkars behov.
Vi behöver lyfta syftet med varför vi behöver ha bättre resultat än att enbart "nöja sig". Vi diskuterade även kring hur livssituationen har ändrats för flickor och pojkar på enbart  100 år att det har varit enklare förr för pojkar att få ett jobb utan att behöva lägga ner för mycket tid på skolan. Idag krävs det mer för att komma vidare i livet. Hur vänder vi denna norm eller trend?
Vad är våra framgångsfaktorer?
Vi gör medvetna val i att påverka och motivera våra elever likväl flickor som pojkar.
Vi i skolan försöker uppmärksamma genus och i tanke på vad media och samhället visar upp dagligen. Vi kan absolut fortsätta utveckla våra tankar i att påverka.

Vilken kultur har vi på vår skola?
Vi har i största mån en pluggkultur.

Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Nej, för många men inte alla.
De elever som inte gynnas av pluggkulturen har andra faktorer som påverkar deras situation.

# data[].attributes.body
___________________________________________

•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?

Goda studieresultat över tid. Det finns tydligt syfte och mål i undervisningen, kommuniceras med eleverna. Kontinuerlig utvärdering av måluppfyllelsen, gott klassrumsledarskap och genom fortbildning och askultation.

___________________________________________

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?

Vi behöver utveckla elevernas delaktighet i verksamheten.

___________________________________________

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

Vi avsätter tid för Skolverkets moduler i delaktighet/jämlikhet/jämställdhet.

___________________________________________

•Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar resp flickor?

Givetvis har även våra flickor bättre studieresultat än våra pojkar.

___________________________________________

•Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader? Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer?

I arbetet med att tillgängliggöra extra anpassningar, som egentligen är avsedda för några, för alla så gynnas ofta pojkar generellt.
Att använda datorer i skrivsituationer samt muntlig framställan gynnar pojkar precis som struktur och tydlighet.
Nolltollerans kring skojbråk i enlighet med Zimmermans bok och föreläsning.

___________________________________________

•Vilken kultur har vi på vår skola?

Vi har en "pluggkultur" med inslag av "ingen ansträngningskultur".

___________________________________________

•Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?

Ja, vi har en god portion elever som dras med uppåt av ambitiösa kamrater där dessa sannolikt skulle falla i en annan kultur. Vi har även fått in en god pluggkultur i vår särskilda undervisningsgrupp.

Samtidigt finns det många, särskilt flickor, som far illa i pluggkulturen. De upplever ett ständigt tävlande och en stress kring betyg.

En omstrukturering kring arbetslagsmötena (inkl. elevhälsan) har bidragit till att vi fångar upp elever vars studieresultat/närvaro/annat beteende faller mycket tidigare än förut. Detta gäller ofta pojkar.

# data[].attributes.body
ÖPPNA FÖRSKOLAN GLÄNTAN

# data[].attributes.body
Tornlyckeskolan Blå huset åk 7-9

Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?.

·         Vi har bra resultat i elevenkäterna.

·         Eleverna trivs på skolan, vi har få friktioner i korridorerna samt har relativ låg frånvaro. En del elever stannar gärna kvar efter skolan, samt söker ofta vuxenkontakt

·         Elever som kommer utifrån, med få skolår bakom sig, gör ofta stora framsteg under sin tid på högstadiet

·         Personalen har ett tydligt kollegialt samarbete, vilket skapar en tydlig och trygg lärmiljö för våra elever.

Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

·         Vi skulle vilja lägga fokus på att utveckla elevernas studieteknik och att motivera eleverna att lyckas i alla moment i samtliga ämnen

·         Vi vill fortsätta med att vara bra på att ha en stor tydlighet och en bra struktur

•       Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

·         Vi vill tidigt belysa eleverna strategiska mål, genom att t.ex. använda vår syv

·         Vi har skapat en grupp som ska göra en enkät till eleverna, som är både kvalitativ och kvantitativ.

# data[].attributes.body
Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Det syns i enkäter, resultat, relationer, trygghet och trivsel.

Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas...
Utveckla våra goda relationer. Bli bättre på att tydliggöra att man är inte bra utan att man blir bra. Göra eleverna i större utsträckning ägare av sin egen kunskap.
Bli ännu bättre på att ge regelbunden feedback och då kanske speciellt till killarna för att lyfta dem. Jag ska se till att alla mina elever förstår och sätta mig in i deras arbete.

Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Att utveckla vårt personalfrämjande arbete genom fler aktiviteter.
Fler nätverk F-9 så att vi får en större samsyn i kommunen.
Mer vuxennärvaro och större lärartäthet bland eleverna.

Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar respektive flickor?
Flickor har högre betyg än pojkar.

Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?
Få hjälp med startmeningar, flervalsprov, alternera muntliga och skriftliga bedömningar. Tydliga frågeställningar och inte för mycket ord. Arbeta pojke flicka utan att flickorna ska vara ledare eller sekreterare. Arbeta med korta moment och varva med utantillinlärning. Hjälpa till så att eleverna får en god studietekning. Viktigt att ett positivt synsätt genomsyrar hela vägen ifrån förskolan och upp genom hela grundskolan.

Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer?
Relationer till eleverna, klassrumsstrukturer, konkretiserade mål och tydliga förväntningar och feedback. Pedagogerna är lyhörda för olika metoder och för vad som fungerar i respektive grupp. Studioteket. Ser alla eleverna på klasskonferenser.

Vilken kultur har vi på vår skola?
Till övervägande delen pluggkultur men även en viss tendens till talangkultur speciellt hos killar. Statusen är viktigare hos killarna.

Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Betygsmässig framgång absolut. Ibland blir elevernas mående lidande då de hade mått bättre i en annan skolkultur, men då hade inte nödvändigtvis betygen sett så bra ut.

# data[].attributes.headline
 Flickorna behöver mer utbildning för att kunna få lättare jobb och de kan inte jobba vilket jobb som helst pga deras kultur. Pojkarna kan jobba vilket jobb som helst eftersom de har mer frihet enligt deras kultur. Därför gör att pojkar bryr sig mindre om studier och vill känna pengar fort så möjligt.  

# data[].attributes.subject
 Flickorna behöver mer utbildning för att kunna få lättare jobb och de kan inte jobba vilket jobb som helst pga deras kultur. Pojkarna kan jobba vilket jobb som helst eftersom de har mer frihet enligt deras kultur. Därför gör att pojkar bryr sig mindre om studier och vill känna pengar fort så möjligt.  

# data[].attributes.body
Visa ensamkommande pojkar som sökte asyl i Sverige hade mindre motivation för sina studier pga deras situation och levde i stress och oro och de kunde inte veta att de får stanna i Sverige eller inte.
På grund familj press och allmänhetsförtryck gör att flickor kämpa mer att bevisa sig själva, det vill säga att utmana denna förföljelse.
I vår skolan har vi olika kultur men flesta påverkas av den kulturen (Familjens kultur) som ger flickor mindre frihet och mer förtryck.
Vår skolkultur bidrar framgång på stor sätt till flesta elever men visa elever  påverkas mer av sin familj kultur.
Halimeh
Nada
Moayad

# data[].attributes.body
Hur syns kvalitén?

Kvalitetsarbete, utvärderingar genom samtal med elever och pedagogiska planeringar.

Enkäter från elever och vårdnadshavare. Utvärdering av rastaktiviteter mm.

Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

Mer samtal med eleverna, vara lyhörda för deras förslag och låta dem få inflytande över verksamheten.

Utveckla samarbetet mellan skola och fritids.

Fortbildning.

Vad skulle vi behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

Se ovan.

Vad behöver vi prioritera på vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

Utveckla samarbetet mellan lärare och fritidspersonal för att skapa en samsyn och röd tråd. Via möten tillsammans med eleverna ge dem mer inflytande över verksamheten.

Synliggöra verksamheten genom vårt Instagram konto.

Fredrik Zimmerman

Så kan fler pojkar lyckas i skolan

1.

2. Samsyn i personalgruppen, närvarande och lyhörda pedagoger.

3. Utefter föreläsningen ha en nolltolerans mot tex skojbråk. Vikten av att vara sig själv, våga fråga och att vi som pedagoger inte ger oss utan står på oss för att vara där och stötta eleverna.

Skolkultur för skolframgång

1.      Vilken kultur har vi på vårt fritids?

En accepterande miljö där man får vara sig själv. Vi kan bidra till den sociala kulturen, sudda ut gränser mellan feminint och maskulint. Våga prata och visa känslor oavsett kön.

2.      Bidrar vår fritidskultur till framgång för alla elever?

Det är vår ambition och våra enkät undersökningar tyder på att vi är på rätt väg.

# data[].attributes.body
1.Utifrån vara små grupper med ojämnt antal av båda kön, det ser ut som båda pojkar och flickor har samma motivation.
2. Uppmuntra och stödja elever med lärandet, att påminna dem att vi pedagoger finns alltid för frågor, ett bredare perspektiv om kultur skadar inte. Diskutera öppet fördomar som finns i olika kulturer.
3.Framgångsfaktorer kunde vara: elevens aktiv delaktighet, tydligt mål, olika pedagogiska strategier, samarbete med hemmet, anpassning mot elevens behov.

1. På vara skolor upptäckte vi nyanser från antipluggkultur till och med pluggkultur. Det verkar att det är inte så tydligt polariserad.
2. I vissa skolor kan förbättras skolkultur.

# data[].attributes.body
Vi måste ha en gemensam barn och kunskapssyn på förskolan. Ha fortlöpande diskussioner i vardagen och planeringar. Behandla alla barn efter deras förutsättningar. Att alla är välinsatta i likabehandlingsplanen och att den är levande i verksamheten. Bra med föreläsningar där man blir påmind och får en tankeställare ibland.

Det handlar mycket om vårt förhållningssätt. Behandla barnen utifrån personlighet istället för kön. Nära samarbete med föräldrarna. uppmuntra alla barn att prata om känslor, att kunna utrycka vad man känner. hjälpa barnen att få ord på olika känslor.

Vi tycker att vi bemöter barnen efter deras personlighet istället för kön, men vi har inga bevis på att vi inte gör skillnad. Kanske skulle vi behöva observera varandra. Vi har diskuterat mycket hur vi bemöter olika barn. Kanske är detta lättare för oss som arbetar med de yngsta barnen som inte själva ännu blivit helt medvetna om samhällets könsnormer. 

Kultur för framgång
Vi har en lärandekultur på förskolan. Vi arbetar aktivt för att få ett lä

# data[].attributes.body
Så kan pojkar lyckas i skolan
1. Vi har märkt skillnader i resultat mellan pojkar och flickor beroende på deras ursprung och hur länge de har bott i Sverige. De skillnader som märks i prestationer vad gäller modersmål är inte så mycket könsrelaterade, utan snarare beror på olika hemmiljöer och hur engagerade elevens föräldrar är.
2. Man ska medvetet bekräfta både pojkar och flickor i deras lärandeprocess och reflekterar över sitt eget agerande i vardagen så att man slipper klichéer gällande könsroller och hur man ´ska´ vara, vare  sig om man är en pojke eller en flicka.
3. Det kommer alltid att vara skillnader mellan pojkar och flickor, för de mognar i olika takt, men vi ska behandla dem likvärdigt  samtidigt som vi ger de stöd som behövs för at de ska kunna utvecklas och nå målen.
Skolkultur för skolframgång
1. Vi främjar kunskapsutveckling hos våra elever och  försöker få eleverna att bli intresserade av ämnet. Majoritet av våra elever visar en pluggkultur eftersom undervisningen i modersmål är frivillig.
2.Ja. Annars hade de inte kommit till modersmålsundervisningen.

# data[].attributes.body
1.Vi har hög måluppfyllelse. I vårt arbetslag har vi ett gott samarbete och utnyttjar våra olika kompetenser väl. Vi utgår från elevens förmågor när vi planerar vår verksamhet. Eleverna är engagerade i lärprocessen. All vår verksamhet är målstyrd. I vårt arbetslag har vi hög närvaro både bland elever och bland personal. Vi upplever att vi har många nöjda vårdnadshavare. På trivselenkäterna har vi fått goda resultat.
2. Vi ska arbeta för att höja våra resultat ytterligare, på trivselenkäten, i vissa grupper. Vi ska även arbeta för att höja vår IT-kompetens.
3.

# data[].attributes.body
3. Vi vill arbeta för att samarbetet mellan arbetslagen ökar. Vi saknar den röda tråden i vår verksamhet.
4. Vi vill fortsätta att prioritera vårt arbete med "Utekul" (förskola - förskoleklass). Viktigt för enheten är att ha gemensamma uppstartsdagar och avslutningar tillsammans med skolans elever.

1. Vi ser inte någon större skillnad mellan pojkar och flickors resultat i vårt arbetslag.
2. Kollegialt lärande utifrån ett genusperspektiv.  Studiestöd.
3. Stärka elevernas självkänsla. Vi arbetar kompensatoriskt. Vi arbetar för ett tillåtande klimat. Dagligt värdegrundsarbete.

1. Vi upplever att vi har en tillåtande "pluggkultur" bland eleverna. Vi har en inkluderande kultur.
2. Ja vi upplever att vår skolkultur är framgångsrik för alla elever utifrån deras förmågor och behov.

# data[].attributes.body
•       Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Trivsel, engagemang, trygghet, kompetens är våra starka punkter. Gemensam struktur.
•       Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?
Pedagogiska planeringar, vidareutbildningar exempel ( Ikt eller Mer friluftsliv ...), föreläsningar, kompetensutveckling, KL är ett bra exempel. Fortbildningar efter personligt önskemål.
•       Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Gemensamma aktiviteter som ( Talang, Informationstavlan, Bazar etc)  Teknisk och digital utrustning, digitalisering.
•       Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Gemensamt värdegrund, elevinflyttande, planera, utvärdera och KL.

# data[].attributes.body
Frågor för dialog, fråga 1:
Föräldraenkät, vi ser trygga och glada barn, dokumentationer. Dagliga, positiva dialoger från föräldrar. Vid överlämnande till skolan upplever vi att våra barn är väl förberedda. Vårt värdegrundsarbete, bra bemötande gentemot föräldrar, kompetenta pedagoger, tillvaratar varandras kompetenser. Fått nominering av kommunen som bästa arbetslag.  Vi har även fått pris för hållbar utveckling.
Fråga 2: Utveckla digitala verktyg. Kompetenshöjning när det gäller arbetet med barn i behov av särskilda stöd. Bättre lärplattform för att synliggöra barnens lärande för vårdnadshavare.
Fråga 3: Från ett stort arbetslag till ett halverat fortsätter vi att utveckla våra goda strukturer på Norra Hage. Utveckla gemenskap och kommunikation i våra nya arbetslag och barngrupper. Vi behöver bevara vårt goda arbetssätt när vi går vidare i våra nya arbetslag.
Fråga 4: Vi behöver bevara och utveckla våra goda relationer med våra vårdnadshavare och i våra nya arbetslag inför en framtida flytt. Genom att vi skapar trygghet ökar vi barnens lust att lära och deras tillit till sig själva och omvärlden ökar. Även genom att vi har en samsyn kring regler och rutiner ökar barnens trygghet då de vet vad som gäller.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan:
Fråga 1: Vi upplever att vi har kommit långt i vårt genusarbete och vi ser barnen som individer och tänker ej pojke/flicka. Vi arbetar ej efter resultat att uppnå utan efter resultat att sträva efter.
Fråga 2: Vi läser mycket om genusrelaterade böcker och fortsätter att uppmuntra barnen att leka med olika saker och i olika konstellationer. Lyfta genusfrågor på ett föräldramöte.
Fråga 3: Vi arbetar genusmedvetet och låter detta genomsyra hela vårt arbetssätt.
Skolkultur för skolframgång:
Fråga 1: Vi har en kultur där vi tror på det kompetenta barnet där vi arbetar med att göra barnen självständiga genom att ha ett tillitsfullt klimat, vårt genustänk och ge de ansvar utifrån deras egna förmågor samt utmana de där de befinner sig.
Fråga 2: Ja!

# data[].attributes.body
•       Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?

Genom de praktiker anställda på Tornlyckeneheten genomför i interaktionen med elever, kollegor och utomstående. Det tar sig i uttryck  på det sätt vi talar om eleverna och vårt arbete. Det är också en naturlig del av den pedagogiska processen. Det vill säga att individualiseringen och hänsynen till elevernas förkunskaper påverkar de uppgifter och åtaganden vi ålägger eleven. Det innebär också att de pedagogiska planeringar vi diskuterar och lägger upp utgår från att eleverna är sociala varelser som lär med andra I skolans miljöer, varför också den fysiska strukturen I klassrummet är ett hänsynstagande vi gör när det pedagogiska arbetet bedrivs. Det fortsatta pedagogiska arbetet tar avstamp i de enkäter och analyser som genomförs på regelbunden basis. Utefter detta formulerar vi ändamålsenliga handlingsrutiner för att höja måluppfyllelsen. I arbetet med det digitala så använder vi det som ett verktyg för att höja måluppfyllelsen och inte som ett mål i sig. Det innebär helt enkelt att vi i det pedagogiska arbetet arbetar med det digitala hjälpmedlet som ett medel.

•       Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

Hur vi lägger upp pedagogiska diskussioner och hanterar elevernas förkunskaper. Här behöver vi som arbetslag fokusera mer på cognitive load theory. Det innebär att vi strukturerar upp arbetsuppgifter på ett sådant sätt att vi försöker begränsa betydelsen av begränsade förkunskaper för att underlätta deras arbetsminne. Tanken är att göra uppgifter som avhjälper eleverna i lösningen av arbetsuppgiften. I upplägget behöver vi också fundera mer på hur elevernas kognitiva nivåer när vi göra dessa uppgifter. Ett konkret exempel är att presentera en delvist löst problembaserad uppgift istället för en alltför öppen fråga.

•       Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?

Möjlighet till fler pedagogiska diskussioner för att nå konsensus kring hur en god pedagogisk planering ser ut och vilken typ av uppgifter som erfordras för att elevernas måluppfyllelse ska höjas. Vi hade också gärna sett möjligheten till mer kompetensutveckling av samtida forskare. Möjlighet till kompetensutveckling inom kommunen utan att detta belastar någon budget. Till exempel att brandkåren har genomgång för alla idrottslärare om livräddning osv, eller att förstelärarna åker runt på skolorna och föreläser i egenskap av pedagogisk inspiration.

•       Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

Mer kompetensutveckling, ämnesdiskussioner och tid att lära av varandra. De pedagogiska diskussionerna måste få avsatt tid för att stimulera lärarnas egna lärande. Denna process måste understödjas av koncernen och de enskilda verksamheternas pedagogiska ledare. Vi behöver ha mer av en röd tråd kring förväntningarna inför de antaganden vi har om elevernas kunskaper. Vi behöver således prata om vad lärarna förväntar sig av andra lärare och vad som är rimligt att anta om vilka förmågor och kunskaper som eleverna faktiskt har i respektive årskurs. Får vi möjlighet till detta kan det pedagogiska arbetet läggas upp på ett mer kvalitativt sätt från start. Som det ser ut idag så är detta något som lärarna ofta själva får erfara efter en tid med varje ny klass. Frågan är alltså; vad gör vi när. Detta måste vår enhet, Tornlyckeenheten, få möjlighet att formulera. Allokeringar av tid och delegeringar måste stå fast, vi behöver ha mer återkoppling och avslut.

Rent konkret behöver tid allokeras, ansvariga utses, uppföljningar genomföras och sedermera en klar avslutning av projekt och liknande.

# data[].attributes.body
1)Vi är bra på relationsskapande med både elever och vårdnadshavare. Elevenkäterna visar på att våra elever trivs och vill komma till skolan, de känner en trygghet. Vi är bra på att individanpassa våra lärmiljöer.

3) Vi behöver fortsätta förbättra förutsättningarna för andraspråkselever till exempel lärarteamens undervisning genomsyras av ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt, kunskap om flerspråkighet och utveckla ett interkulturellt förhållningssätt för ökad måluppfyllelse.

2 och 4)Vi behöver vidareutveckla och prioritera:
- göra tydliga planer
- följa upp
- utvärdera och reflektera insatser.

5) Likaväl som att vi är en mångkulturell skola upplever vi att vi har många olika kulturer på vår skola.

6) Får några elever är det en framgång för vissa är det inte.

7) Resultaten visar på att pojkarna har bättre resultat än flickorna.

8) Vi arbetar gemensamt för att uppnå en pluggkultur för både flickor och pojkar.

9) Alla lärare är medvetna om och arbetar mot en antipluggkultur och negativa jargonger.

# data[].attributes.headline
Tornlycke 1-3            Frågor för dialog

# data[].attributes.subject
Tornlycke 1-3            Frågor för dialog

# data[].attributes.body
Kvaliteten på vår skola syns bland annat tydligt i elevenkäten som visar att eleverna känner sig trygga och trivs med både lärare och kamrater. Eleverna upplever i mycket hög grad att de får vara sig själva. Vi arbetar med kollegialt lärande på hela skolan där vi i tvärgrupper åk1-9 har haft olika fokusområden med syfte att omsätta skolans ledord i verkligheten. Ledorden är TRYGGHET, RELATIONER OCH LÄRANDE. Våra fokusgrupper har varit Ledarskap i klassrummet, Lektionsdesign och Fysisk och psykisk hälsa. Vi arbetar mycket med grupp- och individanpassningar. I åk 1-3 har vi under en längre tid arbetat med att få en gemensam struktur vad det gäller regler, start av dagen, rutiner, arbetssätt, läromedel. Vi har också haft gemensam fortbildning i Kooperativt lärande.
Vi har börjat utveckla vår undervisning i SVA. Vi behöver fortsätta utveckla detta område. Vi vill prioritera sva-undervisningen med utbildad personal och kompetensutbildning av befintlig personal.
Vi har ett stort behov att utveckla tillgången till digitala verktyg och hjälpmedel.
Vi vill prioritera digitala verktyg/datorer så att eleverna får tillgång och vi kan höja elevernas digitala kompetens.

# data[].attributes.body
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Vi har nöjda föräldrar, som berättar om sina barn som de ser utvecklas och mår bra. Vi har en hög personaltäthet som har gått viktiga och meningsfulla utbildningar/fortbildningar tillsammans. Vi har kreativ och engagerad personal som hittar lösningar på det mesta. Vår personal VILL vara just här. Våra elever har anpassade verktyg och redskap utifrån deras behov och förutsättningar.
Då många av våra elever saknar talat språk har vi satsat mycket på att utveckla vår lärmiljö till att vara tillgänglig för alla våra elever. Vi har också satsat mycket på att våra elever ska få använda alla sina sinnen i undervisningen för att ge dem en ökad delaktighet, förståelse samt meningsfullhet.

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i
verksamheten?
Vi tycker att att mer tid mellan pedagoger och assistenter kommer att utveckla vårt arbete kring barnen. Dels kan vi hitta fler "nycklar" till barnen samt har mer fokus på barnen under skoldagen då vi har tid att diskutera efter barnen gått hem.

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Vi skulle behöva utveckla vissa delar av vår lärmiljö samt utemiljö. Särskolan har olika klasser och klassrummet i huvudbyggnaden är inte anpassat efter elevernas behov. För våra elever är det av högsta vikt att kunna bli så självständiga som möjligt och en anpassad och inbjudande lärmiljö är då mycket viktig.
Större synlighet på Tornlyckeskolan och ökad integration.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Det är viktigt att lyssna till oss som arbetar på särskolan, kring elevernas behov. Det är svårt att förstå hur vår verksamhet ser ut om man inte arbetat här.

•Vilken kultur har vi på vår skola?
Vi sätter barnens behov i första hand alltid. Vi måste vara enormt engagerade och utmana varje elev utifrån deras förutsättningar. Vi är deras förlängda arm, dragare, hjälpjag, förebilder, trygghet för att väcka deras nyfikenhet och lust att lära. Vi bemöter varje barn lugnt och med respekt.
Vi ägnar mycket tid åt att dela med oss av erfarenheter och kunskaper kring eleverna i arbetslaget för att de ska få störst chans att lyckas.

•Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
JA!

# data[].attributes.body
Särskolans verksamhet utgår från ett individanpassat lärande där det tas hänsyn till varje elevs indivuduella kunskaper och förmågor. Kvalitet i lärprocess och mål är olika för alla våra elever  och detta framgår i vår dokumentation kring elevernas enskilda mål. För att eleverna ska kunna nå sina mål krävs en anpassning såväl fysiskt som psykiskt. Ofta krävs det anpåassningar i form av hjälpmedel av olika slag både kommunikativt och kroppsligt. För att kunna säkerställa en god kvalitet och en verksamhet som är hållbar krävs exempelvis anpassade lokaler och utemiljö. I särskolan görs en bedömning och betyg skrivs endast på begäran  därför är det vägen till lärandet som är det väsentliga. Ett lärande för livet där de egna förmågorna stärks genom upprepd träning. För särskolans elever är det ytterst viktigt med positiv förstärkning.
För att utveckla en redan god verksamhet till något ännu bättre krävs att personalen får ta del av aktuell fortbildning och ha goda pedagogiska diskussioner i arbetslaget. Ett gott kollegialt lärande skapar också god kvalitet.
och en bättre gemensam samsyn.
För att säkerställa kvaliteten behöver vi utveckla utemiljön på vår särskola. Idag finns ingen anpassad utemiljö/ utegård för våra elever vilket ställer krav på att eleverna att ofta göra förflyttningar vilket kräver kraft och energi. Ofta blir det många onödiga förflyttningar vilket också innebär många onödiga arbetsmoment för särskolans personal. Vid en god anpassad utemiljö kan även undervisning bedrivas vilket ger eleverna en  ökad förståelse för vår natur och årstidsväxlingar.
I en anpassad utemiljö får eleverna även en möjlighet att utveckla och träna sin motorik och fysik.Vi har en önskan och vision om att kunna arbeta i utemiljö och skulle önska att detta kunde vara ett sätt att kunna locka framtida elever till vår skola. Av erfarenhet vet att många av särskolans elever trivs i utemiljö där det finns gott om yta och plats. Den höga ljudnivån vi ofta har blir också lägre utomhus vilket gagnar de elever som har en hörselnedsättning och det blir en mer avstressande arbetsmiljö för elever och personal.
Skolkultur för skolframgång
Vår verksamhet är beroende av en stor och kompetent personalstyrka som har eleven fokus och som har en god kunskap om eleverna och deras enskilda behov. Många moment i verksamheten är väldigt tidskrävand då vi ofta måste tillverka anpassade material för den enskilde eleven. Sällan finns det material som går att använda generellt..
SKOLKULTUR FÖR SKOLFRAMGÅNG
Vilken kultur har vi på vår skola?
Det förekommer ofta att eleverna är frikostiga med beröm till sina kamrater. Det finns en omtanke om kamraterna och ofta en gemensam känsla för gruppen och att alla ska få vara med. Det finns en acceptans för att alla är olika och agerar på olika sätt. Personalen är frikostig med bekräftan och uppmuntran.
För vissa av våra elever skulle en mer inkluderande verksamhet kunna gynna deras utveckling. Genom att synas mer i skola, samhälle och övriga verksamheter vill vi kunna öka förståelsen för våra elever och allas lika värde. Alltså, en skola för alla och barnet hela vägen

# data[].attributes.body
Pluggkultur råder, det är coolt att ha god resultat i skolan. Accepterat att ha höga resultat, speciellt i de äldre årskurserna. Vissa grupper ansträngningskultur. Skojbråk råder bland killarna.
Hur ser vi kvalitet? Resultat är goda(både resultat, Origo och trygghetsvandringa, bra arbetsmiljö, få konflikter, stolthet, trygghet, få hemmasittare, tydlighet och struktur.
Hur kan kvaliteten förbättras? Samsyn, arbeta med skojbråk, pedagogiska diskussioner, tematiskt arbete, träna alla i feminint och maskulint kodat beteende, alla ska bli sedda, allas barn, åldersblandade aktiviteter, utvärderingar, viktigt att arbeta med studieteknik.
Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Nej, de som har det svårt i skolan kan ha det jobbigt, och några flickor har blivit hemmasittare (på högstadiet). Vad är framgång? Kan det vara att du har blivit trygg personlighetsmässigt?
Hur resultaten ut på vår skola för pojkar resp flickor? På högstadiet har flickorna bättre resultat men inte på mellanstadiet där de är likvärdiga. Om killarna är svaga ger de lättare upp en vad tjejerna gör.
Vad vi kan vi göra för att utjämna ev skillnader?  Behandla alla lika oberoende av kön, alla får träna på typiska maskulina och feminina aktiviteter, samsyn, jobba mycket med värdegrundsarbete.
Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader...…? Ska vi inte utgå ifrån att alla personer är olika och inte utifrån kön? Jobba mycket hjälpa eleverna mycket, varje misslyckande är en del i processen,  KL, gruppindelningar

# data[].attributes.body
Frågor hela barnet hela vägen

Kvaliteten syns på våra enkätundersökningar där vi ser att en hög andel av eleverna trivs på vår skola. Flertalet av våra avgångselever lämnar skolan med gymnasiebehörighet. Vi har en stabil lärarkår med adekvat behörighet där vi tar hjälp av varandras kompetenser. Lärarlaget arbetar aktivt med BFL och kollegialt lärande för att fortsätta förbättra kvaliteten. Vi tror att ökad kvalitet kan utvecklas genom tätare samarbete med alla berörda instanser så som hemmet, EHT, socialtjänst, polis och fältassistenter. Vi behöver ha i åtanke att pojkar och flickor behöver olika form av motivation.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan

Generellt har flickorna högre måluppfyllelse och högre betyg än pojkarna. Finns dock vissa årskurser där undantag finns. Uppmuntra pojkarna och visa på goda förebilder inom och utanför skolan. Uppmuntran och säkerställa att pojkarna vågar fråga om hjälp vid behov.  En stor fördel i vårt arbetslag är att vi har en relativt jämn fördelning mellan män och kvinnor. Dagens föreläsning har också hjälpt oss att synliggöra och uppmärksamma skillnader mellan pojkar och flickor.

Skolkultur för skolframgång
Vi har en blandning mellan alla tre kulturer (Pluggkultur, antiplugg och ingen ansträngningskultur). Våra elever kommer från olika hemförhållanden och detta märks i våra klassammansättningar.
Vi lärare kan bli bättre på att motivera elever till ett högre resultat och inte nöja sig med ett E.
Vi är duktiga på att se alla elever. Elever som är studiemotiverade blir ibland bortprioriterade då resurskrävande elever tar mycket tid.

# data[].attributes.body
1. Vi har personal som har adekvata utbildningar och kompetenser. Skola och fritids har ett nära samarbete, som leder till en helhetssyn vilket genererar trygghet och trivsel hos eleverna. Det har vi sett i till exempel enkätundersökningarna från origo. Med de metoder samt undervisningssätt ser vi genom kartläggning att elevernas resultat ökar.
2. Vi skulle vilja bli bättre på att introducera tydliga mål, följa upp rådande elevresultat och ge feedback för att fortsätta utvecklas. Mer tid för gemensam planering mellan skola och fritids.
3. Skolan behöver utveckla sin förmåga och kunskaper i och om hur man möter elever där de är. Även de elever som behöver extra utmaningar och inte bara de som har svårt och behöver stödinsatser. Vi upplever att det är viktigt att alla pedagoger på skolan har en samsyn och en gemensam struktur för hur man ger eleverna i framkant den utmaningen de behöver.
4. Vi önskar enklare förutsättningar för att samarbeta med andra instanser, så som logopeder, socialförvaltningen, lotsen och kompassen.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
1. På lågstadiet upplever vi att det finns större variationen mellan individer än mellan könen. I vår årskurs kan vi se att vi har fler flickor som är "dragare"
2. Vi pedagoger behöver vara mer normkritiska och på olika sätt motverka könsstereotypiska sätt att uttrycka oss. Att ge eleverna fler alternativ än två- manligt och kvinnligt. Det är viktigt  att arbetsplatser är balanserad både vad gäller ålder och kön.
3. På vår skola har vi klara tydliga mål kring trygghet och trivsel, våra regler på skolan tar avstamp i vad som skapar/generar en sund och glad människa. Vi har nolltolerans kring lekar som "skojbråk" och andra fightlekar. På vår skola är alla barn våra barn.
4. Här på lågstadiet möter vi i 9/10 fall skoltaggade elever och vi tar till vara deras skolglädje och  motivera alla elever att göra så gott de kan och hitta sin studiemotivation. De allra flesta gör sina läxor och har ett sug efter att få lära sig.
5. Ja, vi bidrar.

# data[].attributes.body
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Vi utför det som vi planerat och utgår då ifrån elevens behov och önskningar. Vi har glada och nöjda elever och vårdnadshavare. Elever som inte vill gå hem när de blir hämtade. Eleverna litar på oss och vågar komma fram till oss när något är är bra eller dåligt. Vi har skapat en trygghet och skapat relationer med elever och vårdnadshavare.

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten? Vi behöver synliggöra vårt arbete och beskriva vad eleverna tränar på till våra föräldrar. Vi behöver uppmärksamma våra äldre fritidselever så att de skall vilja stanna kvar på fritids.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Vi behöver prioritera IKT på fritids. Utmana våra äldre elever för att behålla dem. Utveckla samverkan mellan skola och fritids.

# data[].attributes.body
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Vi har utbildad personal, hög behörighet, personalen trivs, är stabil och jobbar mot samma mål. Genomförda enkäter visar på höga resultat. Vår skola visar inte än så länge på höga kunskapsresultat men vi vet att våra elever trivs och är trygga och att de får det stöd de behöver. Vi erbjuder många olika alternativ för att få våra elever att lyckas. Detta gäller både miljö och arbetssätt. Alla vill och kan med rätt förutsättningar.

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

Ett systematiskt kvalitetsarbete som utvärderas och följs upp.

Tid att reflektera sitt arbete för att kunna utveckla det vidare, både själv och tillsammans med kollegor.

Samarbetet med kollegor.

Schemalägga/avsätta tid för det systematiska kvalitetsarbetet.

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?

Ett systematiskt kvalitetsarbete som utvärderas och följs upp.

Att vi utvecklar och synliggör en pluggkultur t.ex.i den fysiska miljön och genom nolltolerans med skojbråk.

Gemensamt förhållningssätt.

Språkutvecklande arbetssätt i alla ämne för alla elever.

Fler ansvarstagande vuxna bland elever.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

Mobilförbud för alla elever hela skoldagen. Vissa undantag.

Få elever till att bli medvetna och positiva till sitt lärande.

Alla kan bli bra. Motverka Harry Potter syndromet. Viktigt att vi vuxna har det synsättet. Eleverna ska våga be om hjälp och lära sig studieteknik.

Se eleverna som en resurs och våga bolla över ansvar.

Fler ansvarstagande vuxna bland elever, framförallt hos de äldre.

# data[].attributes.body
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Undervisningen varieras för att stödja lärande och utveckling.
Vi är lyhörda för elevens bakgrund och erfarenhet, ser det som en tillgång.
Pedagoger som är trygga i sitt arbete.

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i
verksamheten?
Vi vill utveckla elevernas delaktighet i lärandet efter elevens förutsättningar och mognadsnivå.
Återkoppling i lärandet
Digitala läromedel/digitalisering

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Tidiga insatser i förskoleklassen så som intensivträning i smågrupper i Sv/Ma.
Lärmiljöerna både inne och ute.
Alla barn är allas barn.
Gemensamt värdegrundsarbete för hela skolan.
Framförhållning mellan alla.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Värdegrundsarbete.
Tidiga insatser.

# data[].attributes.body
Grunden till likvärdigt lärande oavsett kön.
Vi jobbar efter likabehandlingsplanen.  Jobbar ständigt med kompistema, observerar gruppen o diskuterar med barnen. Är närvarande pedagoger. Vår styrka är våra små barngrupper, blandade åldrar. Barnen hjälper och tillrättavisar varandra. På grund av våra små grupper och inte alltid den kompis man kanske vill leka med är närvarande, så leker barnen väldigt blandat och skillnaderna i lek flickor/pojkar upplevs inte så stor.  Vi försöker arbeta självkritiskt och vid de tillfällen vi jobbar tillsammans kan man ha lite koll på varandra o ha en dialog om olika situationer.

Kultur för framgång.
Tack vare att vi jobbar med blandade åldrar är vår verksamhet en form av "pluggkultur", lärande miljö, där barnen blir nyfikna, tar efter och lär av varandra. De stora får känna sig stora och duktiga och de små lär sig.

Kvalitet.
Vår största kvalitet är Hela barnet, Hela vägen. Barnet kan vara hos oss från 1-12 års ålder om de fortfarande finner stimulans hos oss i fritidsåldern. En tidigt utvecklad 2-åring kan leka med en 4-åring. Vi har 4-5 årsverksamhet för de äldre barnen som får ha egen verksamhet utan mindre barn. Ger en extra dimension i verksamheten att vi ibland är blandade grupper så barnen får träffa fler. Våra nöjda föräldrar och att barnen väljer att stanna ganska många år hos oss är goda kvalitetsindikatorer. En kvalitetssäkring är att försöka hålla jämn fördelning på åldrar i varje barngrupp. En större föräldrasamverkan kan utvecklas. Tänka på att aktivt alltid berätta något för föräldrarna om vad som hänt under dagen.

# data[].attributes.body
Nöjda föräldrar, personal som stannar kvar på arbetsplatsen och trygga barn. Fortbildning i form av pedagogiska diskussioner som just nu är läslyftet. Syns i kvalitetsredovisningen. Bra klimat mellan pedagoger, barn, föräldrar och andra personer vi möter i verksamheten.

Vi skulle behöva utveckla vår fortbildning inom Utomhuspedagogik som är vår profil för att kunna stärka vår profession inom ämnet. Detta gäller även lärmiljöer.

Vi behöver prioritera fortbildning inom ämnena för alla pedagoger. Detta för att alla ska ha samma förutsättningar att kunna delta och bidra.

Ibland ser vi att intresset för bokstäver kommer tidigare hos flickor, medans pojkarna varit mer fysiska genom att spela bollsport ute. Vi försöker ge både pojkar och flickor samma förutsättningar för att kunna välja vad dem vill göra.

Att vara observant på hur man själv agerar och bemöter barn, föräldrar och kollegor. Det är viktigt att uppmuntra både pojkar och flickor att vara sig själva och välja sin egen väg mot att bli en egen person. Vara tydlig mot våra föräldrar att vi inte gör skillnad på pojkar och flickor.

Vi har en tillåtande kultur där barnen får möjlighet att prova sig fram och att det är tillåtet att misslyckas. Det är tillåtet att få ha sina egna tankar och uttrycka  sina känslor. Vi är förebilder för barnen där vi behandlar varandra med respekt och har samma barnsyn. Barnen på förskolan är "allas barn".

Det bidrar till att vi skickar vidare trygga och omtänksamma barn.

# data[].attributes.body
Hur syns kvaliteten på vår skola? Stabil personal, nöjda vårdnadshavare, goda relationer, hög trygghet och trivsel, god måluppfyllelse, goda resultat, utbildad personal, engagerade och motiverade elever och pedagoger, kollegialt lärande kring olika didaktiska frågor t ex KL. Vi vill stärka och utveckla vår samsyn kring värdegrund och nolltolerans mot alla former av kränkande behandling F-9.

Pojkar lyckas: Vi ser en liten skillnad i svenska mellan pojkar och flickor, där fler pojkar har svårigheter att nå målen. Ökad medvetenhet genom samtal och diskussioner med eleverna om hur man lär sig och hur man blir bättre. Arbeta för att skapa ett tillåtande och studiemotiverat klassrumsklimat. Tidiga insatser.

Skolkultur: Plugg- och högpresterande kultur. Majoriteten av eleverna gynnas av rådande kultur, men inte alla. För vissa kan det orsaka hög stress, ångest, låg självkänsla och hemmasittare.

# data[].attributes.body
Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget på vår skola. Vi jobbar mycket med att förebygga och behålla ett bra klimat bland oss alla på skolan.  Både bland eleverna, elever och vuxna samt vuxna emellan. Samtal och värdegrundsarbete är en naturlig del i det dagliga arbetet. Detta följer även in i fritidsverksamheten. Alla barn är "allas" och vi vuxna är måna om elevernas välbefinnande. Nolltolerans kring kränkande behandling.  Enkäter, Legilexiresultat samt bedömningsstöd ligger till grund för fortsatt arbete på rätt nivå. Här använder vi också ett utvecklat "trafikljus" som blir en bra indikering för hur vi fortsatt planerar för varje elev. Tydligt ledarskap i klassrummet. Vi försöker att dela elevgrupperna i mindre grupper. Vi får på så vis mer tid för varje elev och möjliggör i större utsträckning att fokusera på de elever som behöver lite mer hjälp. För åk 1 känner vi att ett stort fokus behöver ligga på att få eleverna att se meningen med att lära sig läsa och räkna. Ett arbetssätt som skapar motivation och lust att lära sig och framförallt att alla kan, men att man behöver träna.

•Vad skulle vi behöva utveckla i vårt arbete för att detta ska synas i verksamheten?
Ytterligt stärka rutiner kring hur vi följer upp tex händelser, idag har vi händelserapporter som skrivs och lämnas över till rektor. Att gå tillbaka någon dag efter och följa upp vad som hänt, känns det okej osv. Konkretisera mål för ämnet för eleverna regelbundet, syfte och mål. .
•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Fortsatt arbete med mindre elevgrupper. Planerade rastaktiviteter. Fundera kring korridorerna under raster, här händer en hel del utan vuxennärvaro. Vi önskar utveckla våra lärmiljöer både skola och fritids.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Tydlig och bra kommunikation samt en bra relation till hemmen. Kooperativt lärande studie- och lekro.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan?
1. Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar resp. flickor?
Generellt har flickor bättre resultat än pojkar.
2. Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?
Vi ser till varje elevs behov. Om det sen råkar vara en flicka eller en pojke spelar inte någon roll.
3. Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer? Vi ser inte kön. Vi ser barnen som individer.

Skolkultur för skolframgång?
1. Vilken kultur har vår skola?
Vi har en blandning av plugg och antipluggkultur p g a att barnen har olika förutsättningar/bakgrund.
2. Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Ja, både och. Vi bidrar med möjligheter till framgång.

# data[].attributes.body
Genom Ung Livsstil kunna ge alla elever en grund kring hur de själva kan hjälpa sig att skapa goda förutsättningar för att må så bra som möjligt för att främja lärandet och måendet i skolan.
Relationsskapande och våga fråga eleverna kring vilken miljö de mår bäst i och var det känns svårast. Ökad vuxennärvaro på rasterna på alla stadier. Viktigt att uppmärksamma alla elever och se ev roller som de tagit på sig under åren och kunna stödja dem i att välja andra val om de önskar.

# data[].attributes.body
Frågor för dialog
Kvalitén på Samhällsprogrammet syns i elevernas måluppfyllelse och personliga utveckling. Varje elev blir sedd regelbundet av såväl mentor som undervisande lärare. Vi arbetar med formativ bedömning, muntlig och skriftlig återkoppling. Delaktigheten främjas då vi engagerar elever och lärare i hur vi exempelvis ska trivas på skolan för att skapa studiero, kursplanering. Vi har regelbundna pedagogiska utvecklingsmöten och programråd enligt schema. Utvecklingsarbete pågår för att öka elevernas studiemotivation och ansträngningskultur. SA har haft utbyten fram till att Corona stoppade detta. Vi har arbetat med jämställdhet, läst litteratur och diskuterat detta i arbetslagen. I arbetslaget delar vi med oss kollegialt av vårt arbete och utvecklar våra metoder. Vi har regelbundet och väl förankrat kvalitetsarbete med uppföljning av resultat, vilket vi utvärderar och förbättrar. Vi använder oss av elevaktiva metoder i form av enkäter och samtal. Höganäs kommun och kulturliv efterfrågar elever från samhällsprogrammet för att delta i olika projekt och utställningar.

Vi fortsätter att utveckla det vi redan gör. Delaktigheten är ett fortsatt prioriterat mål för skolan, samt att arbeta utifrån vetenskaplig grund. Skolans inlärningskultur behöver utvecklas.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
Arbetslaget har sedan tre år årligen kartlagt och analyserat samtliga betyg för samtliga elever på samhällsprogrammet. Vi har utvecklat ett utvecklingsarbete i relation till det materialet. Den visar att pojkar ligger ett betygssteg lägre än flickor. Pojkar har medelvärdet D i betyg och flickor C i betyg.
Första året synliggjorde vi resultatet för eleverna och samtalade med eleverna om normer. Detta tänker vi följa upp och fortsätta med. Vi har fortbildat oss inom området och haft diskussioner inom personalgruppen för att få en bild kring hur det ser ut. Vi tänker fortsätta medvetandegöra metodiken i klassrummet och prova dels det som Zimmerman talade om vid föreläsningen tidigare idag. Vi tänker låta eleverna ta del av forskningen och diskutera detta med dem.

Framgångsfaktorer är kartläggning av betyg och även samtal för att nå elevernas tankar och känslor. Även fortbildning är en faktor. Vi försöker sedan stötta dem utifrån detta. Att närma sig allt färre skillnader är värdefullt. Vi gör pedagogiska insatser och extra stöd till elever som behöver det. Vuxentätheten är en framgångsfaktor och kan behöva förstärkas ytterligare. Samarbetet mellan skolan och hemmet kan behöva utvecklas. Mentorstiden kan utvecklas (tiden omfördelas)  för att ha fler individuella samtal.

Skolkultur för skolframgång
Vilken skolkultur har vi på vår skola?
Den skiljer sig åt på skolan beroende på vilket program eller vilken klass det är.
På samhällsprogrammet kan parallellklasserna ha olika kultur. Det beror dels på elevsammansättningen och pluggkulturen däri.
En framgång kan vara att göra elever uppmärksamma på pluggkultur.
I skolkultur finns pedagogisk kultur och vår ambition är fokuserad på individen och gruppen.
Vår skolkultur bidrar till skolframgång för alla, men vi har synsättet att alla kan lyckas. Det finns dock begränsningar i hur långt vi kan nå i den ambitionen på grund av resursbegränsningar.

# data[].attributes.body
Hela barnet hela vägen

Vi upplever att kvaliteten visar sig i goda resultat. Vi upplever att eleverna är trygga och att arbetsron/lärmiljön är god. Detta mäts kontinuerligt i olika enkäter. Arbetslaget är engagerat och det finns samsyn kring elevernas lärande.

Utvecklingsområde är att få eleverna mer engagerade, motiverade och delaktiga i sitt egna lärande.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan

Generellt når flickorna bättre resultat än pojkarna. Flickorna är mer målmedvetna och motiverade men vi ser också att det är fler flickor än pojkar som är stressade av att nå de resultat de vill ha. I vissa klasser finns en utpräglad antipluggkultur, främst bland pojkar.

Arbeta med att ändra pluggkulturen. Medvetandegöra elever, och bidra till att de upplever det som mer hanterbart, att bearbeta och utveckla sina arbeten och inte “ge upp” och vara “nöjda” så fort de gjort arbetet med minsta möjliga insats. Medvetandegöra att lärandet är en process där man måste öva för att bli bättre. Hjälpa eleverna att hitta sin inre motivation genom att  t ex hitta exempel på människor som lyckats förändra sina liv.

Lärarna ska arbeta för att utjämna de skillnader, som outtalat finns, i bemötande och förväntan, mellan pojkar och flickor. Vi upplever att vi kanske, omedvetet, har lägre förväntningar på de pojkar som bara gör minsta möjliga. Istället för att uppmuntra till vidare bearbetning så förstärker vi att deras arbetsinsats räcker.

Skolkultur för skolframgång

Generellt sett så har vi en pluggkultur men en ickeansträngningskultur finns ganska uttalad.

Vi försöker uppmuntra alla elever att se framgång i sitt lärande och att de ska inse att det är lärandet som är det viktiga inte den bokstav som hamnar på betygspapperet. Vi berättar för eleverna att de är här inte bara för att lära sig nya saker utan även att lära sig om sitt eget lärande som pågår livet ut.

# data[].attributes.body
1. Vi har en uppdaterad likabehandlingsplan som vi arbetar aktivt med. Vi har forum för att kunna diskutera frågor om förhållningssätt och bemötande för att skapa samsyn. På våra planeringar diskuterar vi kontinuerligt situationer som uppkommer.

2. Vi hjälper varje barn att hitta strategier för sitt eget lärande, uppmuntrar och utmanar alla barn likvärdigt och individuellt. Vi ställer metakognitiva frågor för att uppmärksamma barnen på deras eget sätt att lära.

3. Vi ingriper i alla konflikter och tillåter inget "skojbråk". Det är lika viktigt att inte acceptera bråk eller att någon retas oavsett vem det är.

4. Vi har olika utvärderingsmaterial t ex likabehandlingsplanen och BRUK. Här fastställer vi nuläget genom kartläggning och fokuserar på vår utvecklingspotential och omvandlar detta i olika åtgärder.

KULTUR FÖR FRAMGÅNG

Vi tror på att varje barn har en inneboende potential och vi försöker möta varje barn på den nivå det befinner sig på genom att ge dem förutsättningar att utveckla förmågor för att kunna utvecklas vidare.

Vi hoppas att vår kultur ger alla barn som är hos oss möjlighet att trivas och känna tillhörighet och på så sätt kunna utvecklas.

HELA BARNET HELA VÄGEN
Vad är kvalitet i våra förskolor.
Vi arbetar med dokumentationsunderlag där vi utgår från barnens kunskap. Utifrån detta fastställer vi målet för undervisningen och efter avslutat projekt utvärderar och analyserar vi om vi uppnått målen vi ställt upp. Vi utvärderar vårt arbete i BRUK vilket också utvärderas och analyseras och sammanställs i en kvalitetsrapport av rektorn.
Vi har en hög andel utbildad personal på vår enhet.
Kvalitetsindikatorer.
Varje år får vårdnadshavare svara på en enkät om hur de upplever förskolan och dess kvalitet. I samtal med vårdnadshavare får vi också feed-back om hur de upplever barnets trivsel och utveckling.
Vi har barnintervjuer för att fånga in barnens tankar om hur de tänker om förskolan.

Vad skulle jag/vi behöva utveckla i mitt/vårt arbete?
Arbete med dokumentation. Vi behöver arbeta mer intensivt med dokumentationsunderlagen och synliggöra detta i våra miljöer.
Lärmiljöerna. Vi behöver prata igenom hur vi ska organisera våra miljöer för att alla barn ska hitta något som inbjuder till utforskande och lärande.
Organisera och strukturera tiden för att skapa utrymme för att jobba med andra saker (utöver att vara i barngrupp). När vi ser att vi är gott om personal ger vi varandra möjlighet att gå ifrån barngruppen och förbereda inför nästa dag eller färdigställa dokumentation.

Vad försöker vi prioritera för att det ska synas i verksamheten?
Vi behöver bli mer strukturerade och fokuserade på att göra det vi ska på våra planeringar, så att det inte går tid åt "praktiska" saker.
Lärmiljöer
Dokumentation

# data[].attributes.body
1. Dialog mellan pedagoger, att vi skapar flera olika perspektiv, värderingar, förhållningssätt i samtal. Vi behöver vara medvetna om hur vi gör i barngrupp. Säkerställa detta genom att ha en aktiv dialog i arbetslagen, samt hur vi har en dialog om förhållningssätten gentemot olika kön mellan varandra. Även fråga barnen och ha en dialog med dem för att få reda på om det känns okej för barnen att säga eller göra saker mot varandra. Vi pedagoger behöver vara överens om vad som är okej och inte i verksamheten, vilka ord eller handlingar som är okej eller inte. Dialogen kan vi ha hela tiden i olika sammanhang under dagen i verksamheten, inte bara på möten eller liknande.
2. Empatiskt ledarskap - att vi pedagoger hjälper till och stöttar vid exempelvis konflikter och att vi då är medvetna om hur vi samtalar med barnen, att kanske främst pojkar ska få uttrycka sina känslor. Där behöver vi pedagoger vara/bli medvetna om vårt bemötande och förhållningssätt mot barn.  Att vi använder samma ord till både pojkar och flickor. Vi kan tänka på vilken litteratur som vi kan använda oss av i barngrupp som kan belysa olikheter mellan könen.
3. Att ha samtal med barnen om känslor och hur det kan kännas för andra i olika sociala situationer. Vi pedagoger bör också stötta varandra genom att ge varandra tid till att ex. lösa konflikter eller olikheter tillsammans med barnen, att vi tar tid till det vilket vi tjänar på i längden. En annan framgångsfaktor är att bemöta varje barn på det sättet som det barnet kräver samt att vi pedagoger har en viss kultur i verksamheten, synen på barnet och förhållningssätt. Detta behöver vi vara överens om för att komma framåt i ett sådant arbete och även att vi tar tillvara på våra olikheter inom arbetslaget, att vi använder oss av alla våra kunskaper.
4. Vi behöver hitta ett sätt för att observera och kontrollera att det inte finns några skillnader mellan pojkar och flickor. Även dokumentera behöver vi hitta ett sätt. Ett sätt är att filma olika situationer där vi som pedagoger är verksamma i verksamheten för att få syn på vad man ska kunna göra bättre osv. Det handlar om att vi som pedagoger ska kunna utvecklas hela tiden och på så vis kunna bemöta olika barn på bästa sätt.

- Ingen ansträngningskultur - att barnen tänker att man ska kunna saker och ting, om man inte kan det kan man strunta i det. Utmaningar är läskiga för barnen.
- Nej det bidrar inte till framgång för alla barnen. Dock har vi pedagoger inte det förhållningssättet, vi uppmuntrar barnen till att ta sig an utmaningar och utvecklas. Vi pedagoger tänker att barnen kan bli och inte är, att belysa om tidigare kunskaper jämfört med ny.

Hela barnet hela vägen
1. När man försöker att uppnå våra mål och styrdokument samt där vi kan utläsa vad vi har gjort för att sedan kunna gå vidare.
2. BRUK är en kvalitetsindikation för oss. Föräldrarenkäter, utvecklingssamtalen, pedagogiska planeringar, observationer, plan mot kränkning och diskriminering.
3. Synlig dokumentation där barnen är delaktiga och där dokumentationerna synliggör barnens syn och perspektiv. Utmana och stödja varje barn och dokumentera barnens utveckling och hur barnens utveckling synliggörs.
4. Barnsyn och värdegrunsuppdraget - vi behöver diskutera detta för att skapa samma förståelse och förhållningssätt gentemot detta. Att vi frågar varandra om olika saker och förhållningssätt för att synliggöra och sedan då reflektera över vad som är bra eller inte. Detta skapar i sin tur en medvetenhet och öppenhet mellan oss pedagoger. Att vi vill åt samma håll och samma sak och att inte tolka varandra eller situationer negativt.
5. Vi behöver prioritera dokumentationerna och lärmiljöerna.

# data[].attributes.body
Likvärdigt lärande oavsett kön.

Vi måste ha en gemensam barn och kunskapssyn på förskolan. Ha fortlöpande diskussioner i vardagen och planeringar. Behandla alla barn efter deras förutsättningar. Att alla är välinsatta i likabehandlingsplanen och att den är levande i verksamheten. Bra med föreläsningar där man blir påmind och får en tankeställare ibland.

Det handlar mycket om vårt förhållningssätt. Behandla barnen utifrån personlighet istället för kön. Nära samarbete med föräldrarna. uppmuntra alla barn att prata om känslor, att kunna utrycka vad man känner. hjälpa barnen att få ord på olika känslor.

Vi tycker att vi bemöter barnen efter deras personlighet istället för kön, men vi har inga bevis på att vi inte gör skillnad. Kanske skulle vi behöva observera varandra. Vi har diskuterat mycket hur vi bemöter olika barn. Kanske är detta lättare för oss som arbetar med de yngsta barnen som inte själva ännu blivit helt medvetna om samhällets könsnormer.

Kultur för framgång
Vi har en lärandekultur på förskolan. Vi arbetar aktivt för att få ett lärande under hela dagen.
Vår ambition är att vår lärande kultur ska gynna alla barn i förskolan.

Kvalitet i förskolan
Vi arbetar utifrån läroplanen och våra uppsatta mål. reflekterar, analyserar och utvärderar verksamheten och bygger vidare på det.

# data[].attributes.body
1.Trygga barn, feedback via enkäter, vardagssamtal med vårdnadshavare och barn, i vår dokumentation, medarbetarenkäter.

2 Få mer tid att utveckla dokumentations/reflektionsprocessen tillsammans med barnen.

3 och 4 Utveckla tydligare ramar för ansvar för dagens upplägg. Tydligare ansvarsfördelning (inte länkad till särskild person utan tider i schemat).

Så kan fler pojkar lyckas i skolan

1. Vi har individuella skillnader mellan flickor och pojkar.

-Flickorna är mer verbala än pojkarna

-Pojkarna leker längre bort än flickorna

-Flickorna fångas lättare i gemensamma aktiviteter med ett större antal barn

1. Tänka på hur vi uttrycker oss med ALLA barn. Vilka pratar vi mest med och om vad. Anpassa lärmiljöerna, bjuda in oss själva i lekarna och stötta pojkarna att fördjupa sin lek och att be om hjälp. Fundera över hur vi lägger upp en aktivitet som passar alla och tydligare instruktioner.

1. Vi önskar mer personaltäthet

Skolkultur för skolframgång

1 och 2 Vi ser tendenser till att det är lite coolt att bryta mot regler och att man höjer sin status på så vis. Vi upplever ändå att vi har en “pluggkultur” Vi är måna om att lyfta på att lärande bygger på att man tränar och inte något man plötsligt bemästrar automatiskt för att man är en viss ålder. Vi ser att barn som har engagerade föräldrar som visar intresse för barnets dag reflekterar mer och visar mer engagemang i undervisningen.

# data[].attributes.body
Fråga 1:Resultatet av elevernas utvärdering inför kvalitetsredovisningen visar att eleverna på programmen IM, HA, EE totat sett är nöjda med sin skola. De trivs med sina lärare, upplever dem som kunniga och har förtroende för dem.
Fråga 2,3: Studieron kan ytterligare utvecklas. Elevenkäten visar även på att vi lärare behöver jobba på att stimulera våra elever i kurserna ytterligare. Utvecklingssamtalen är ett annat utvecklingsområde för oss.
Fråga 4:Vi avser prioritera utvecklingssamtalen som ligger i qualis prioriterade mål Delaktighet för läsåret.
Så kan fler pojkar lyckas i skolan
Fråga 1: På Blandarbetslagets program är snedfördelningen mellan pojkar och flickor i antal så stor att dessa jämförelser är mycket vanskliga att göra.
Fråga 2: Tydliga uppgifter, struktur och hög vuxentäthet, relationsskapande, en känsla av tillhörighet till sin skola, lärare och klass, avstämningar regelbundet hur eleven ligger till och studieteknik. Ingen elev vill misslyckas med skolan.
Fråga 3: På våra program upplever vi att tät vuxennärvaro, relationsskapande och en tydlig, förutsägbar struktur är de mest framgångsrika insatserna.
Skolkultur för skolframgång

Fråga 1: Det är ingen status att misslyckas med skolan. Eleverna tycker det är smärtsamt med misslyckanden. Alla elever har mål med sin utbildning de vill uppnå. Det finns tyvärr ett förakt för dessa elever hos andra elevgrupper. Antipluggbeteende finner vi enbart bland de elevgrupper som inte vill tappa ansiktet och blotta sin svaghet i studierna. Vi kan inte erinra oss många elever som uppvisat ett antipluggbeteende av en annan anledning. För att motarbeta antipluggbeteende arbetar vi med den kognetiva tilltron(Mats Trondmans begrepp). Vi arbetar för att stärka självförtroenden så att eleven blir mottaglig för hjälp. Vi jobbar med att uppmuntra eleven att stödja klasskamrater i denna process.  Vi strävar efter ett tillåtande klassrumsklimat för att alla ska våga fråga utan att riskera tappa ansiktet.

Fråga 2: En skola har flera olika utmaningar. Vi har sociala, medicinska, NPF utmaningar som försvårar och fördröjer möjligheten att uppnå målen för ett gymnasieprogram. Att begränsa definitionen av framgång till enbart en uppfyllelse av målen GY åk 3 gör att vi har en bra bit kvar.

Om vi kan definiera framgång i enlighet med föreläsarna; personlig utveckling i studierna, ökad studieteknik, självkännedom vad gäller studieinlärning och personlig utveckling så blir resultatet gott.

# data[].attributes.body
* Hur lägger förskolan grunden till likvärdigt lärande oavsett kön?

# data[].attributes.body
Kvalitet i verksamheten:
•Delaktighet: att alla elever inkluderas i planeringen leder till att fler elever  utvecklar sina förmågor.
Lärmiljö: fysisk lärmiljö har brister, är underdimensionerad. Saknar utrymmen för studiegrupper/diskussionsgrupper/egna studier. Kompenserar genom noggrann placering av individer i klassrummen, samt möblering/inredning, vilket ger en lugnare och tryggare lärmiljö. En viktig del I skapandet av en god lärmiljö är lärarnas möjlighet att ta egna beslut för att nå gemensamma mål och att detta får gehör hos ledningen.
Språk: Vi behöver lyfta eleverna ännu mer att hålla hög kvalitet på språket i alla ämnen. Google Classroom/G-Suite har höjt kvaliteten, bla pga snabbare och smidigare återkoppling till eleverna.
Socialt sammanhang: eleverna stimuleras att jobba och lösa uppgifter tillsammans, vilket leder till positive utveckling.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
Inga signifikanta skillnader i resultat.
Vi upplever dock att vi har vissa skillnader i hur vi bemöter pojkar respektive flickor, vilket vi behöver jobba med att jämställa. Vi ser tendenser till att vi har större förståelse för flickors problem och att vi behöver jobba med att nå pojkarna på ett mer positivt sätt.
•Engagera eleverna mer aktivt i diskussioner kring detta, vara lyhörda för deras åsikter och insikter.

Bryt ner delar av trygghetsenkäter på grupp- och könsnivå och möjliggöra att lämna anonyma fritextkommentarer för att komma närmare ”problemet” och få ett säkrare diskussionunderlag tillsammans med eleverna.
Använd mentorstid till att diskutera dessa frågor med eleverna.

# data[].attributes.body
. Diskussion

Kvaliteten i vår verksamhet synliggörs genom hög måluppfyllelse hos eleverna och genom Qualisresultat. Kvaliteten syns även i samtal med tidigare elever som gått på skolan och som delar med sig av positiva upplevelser från deras tid här. Hög andel behöriga lärare visar också kvalitet. Under utvecklingssamtal med vårdnadshavare får skolan också en bild av kvaliteten.

Jämställdhetsarbetet på skolan behöver utvecklas. Det finns en "grabbig" kultur på skolan och lärarna behöver därför kunskaper, arbetssätt och strategier kring arbetet med jämställdhetsfrågor. Ett exempel på detta är de så kallade "skojbråk" som förekommer på skolan. Ett annat utvecklingsområde är studiero där mobilfria lektioner för hela skolan ska införas.

Teknikprogrammet på Kullagymnasiet behöver fler tjejer som söker till programmet. Det hade varit ett lyft för programmet och höjt kvaliteten då grupperna blir mer dynamiska.

Så kan fler pojkar lyckas

Det finns skillnad i resultaten mellan pojkar och flickor på Teknikprogrammet, där flickorna några måluppfyllelse. Skillnaden är däremot inte stor.

För att utjämna skillnaderna ska lärarna vara tydliga med att eleverna ska få sätta mål och arbeta med grit. Vi kan även använda gamla elever som kan inspirera och motivera eleverna från starten. Det är även viktigt att inte använda ord som "streetsmart" för elever som inte pluggar utan istället motivera eleverna att plugga hårdare för att nå sina mål.

En framgångsfaktor som vi har applicerat är att vi tidigt har fångat upp de elever som behöver extra stöd, vilket oftast är pojkar. Skolan har då satt in studieplanering och arbetar med struktur för dessa elever. Lärarna erbjuder också eleverna många olika sätt att ta till sig kunskaper

Skolkultur för skolframgång

På Kullagymnasiet finns det en stödkultur och det är en skola för alla. Det finns också en tydlig pluggkultur på skolan. Det finns en stor omsorg på skolan och alla lärare arbetar aktivt för att alla elever ska nå sin måluppfyllelse.

Ja!

# data[].attributes.body
Så kan fler pojkar lyckas i skolan - diskussion
1. Vi tittade på resultat utifrån slutbetyg. Vi kan se en skillnad på slutbetygen i årskurs 9 mellan flickor och pojkar, där pojkar har lägre meritpoäng. Vi har en reflekterande diskussion kring vad detta kan bero på. Vi funderar på vilken kultur vi har? Kan det vara så att det finns en kultur av att vara duktig istället för att bli duktig.
2. Fokus på att skolan är en plats där vi lär oss, där vi utvecklas. Som pedagog vara tydlig med att eleverna ska fråga om de undrar något. Diskuterar kring vad vi nyttjar våra lokaler till. Har en del lokaler flera funktioner? Risker?
Vi behöver analysera hur våra skillnader i resultat ser ut över tid för att vi ska få förståelse för vad vi ska vara observanta på och vilka slutsatser vi ska dra.
Börja tidigt i lägre åldrar gentemot pojkarna. Samtal istället för tillsägelser.
3. Har vad vi inte arbetat med en medvetenhet om dessa frågor.

# data[].attributes.body
Frågor för dialog
Hur syns kvaliteten enligt definitionen i underlaget på vår skola?
Kvalitet i förskolan för de yngsta barnen syns genom att vårdnadshavare och barn är positiva till och vill komma och vistas på förskolan . Kvalitet syns också i form av trygga barn, barn som tar kontakt med varandra och pedagoger, som samspelar med varandra, som deltar i förskolans sociala sammanhang. Kvalitet syns också genom att barnen utvecklas både socialt och kognitivt.
Hög kvalitet i förskolan handlar om att erbjuda en likvärdig verksamhet för alla barn, med inspirerande lärmiljöer och där fokus är att lära och utvecklas tillsammans. Lärmiljöerna ska förändras utifrån barngruppens förutsättningar, behov och intressen.
Kvalitet syns i dokumentationer i form av reflektionsprotokoll, där de planerade pedagogiska aktiviteterna planeras, beskrivs och utvärderas. Genom dessa ges möjlighet att följa och utveckla barnens olika intresseområden.
Genom förskolans olika fokusgrupper synliggörs förskolans kvalitet och utveckling.
För att utvecklas som pedagog är det viktigt att använda det egna arbetslaget, att arbetslaget är inkluderande och har en gemensam värdegrund och syn på kunskapande och utveckling. Genom kollegialt lärande utvecklas både individ och verksamhet.

Vad ska jag och arbetslaget behöva utveckla och prioritera i arbetet på förskolan  för att detta ska synas i verkligheten?
Vi avser att skapa en dokumentationsvägg för att synliggöra barnens kunskapande och utveckling.
Vi lär känna barngruppen för att utveckla inspirerande lärmiljöer.
Vi behöver ständigt påminna oss att använda vårt arbetslag för kollegialt lärande samt tillsammansomsätta läroplanen i praktisk förskolevardag.
Vi vill skapa möjlighet att tillsammans med andra förskolor och enheter  ytterligare utvecklas och lära av varandra. Exempelvis kan fokusgrupper utgöras av deltagare från olika förskolor och med olika kompetens.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
1. Kunskapande för de yngsta barnen tänker vi till stor del handlar om förmåga till socialt samspel. För de yngsta barnen ser vi ingen större skillnad mellan pojkar och flickor när det gäller förmåga till socialt samspel.

2.Pedagoger behöver ha kunskap och insikt om vikten av att förhålla sig till flickor och pojkar på ett likvärdigt sätt; att samtala, tillrättavisa, uppmuntra osv. Pedagogerna ska vidare erbjuda en likvärdig lärmiljö och material till alla barn. Pedagogerna ska säkerställa att alla barn omfattas av läroplanens innehåll och mål.

3. Framgångsfaktorer är att alla i arbetslaget har insikt om vikten av att lära sig mer om vad en likvärdig förskola innebär och skapa och erbjuda lärmiljöer  tillgängliga för alla barn.  Vi tänker att pedagogerna som arbetar med de yngsta barnen lägger grund för barnens självbild, identitet och tilltro till den egna förmågan, och att det därför är viktigt att även de yngsta barnen genom planerade pedagogiska aktiviteter ges möjlighet att ta del av alla lärmiljöer och allt material.

Skolkultur för skolframgång
1. På vår förskola har vi en tillåtande lustfylld kunskapande kultur med tilltro till barnets kunskapande förmåga, där vi lär och utvecklas tillsammans över tid.

2 .Förskolan erbjuder goda lärmiljöer och planerade pedagogiska aktiviteter i syfte att barnen ska lära och utvecklas. Ett viktigt uppdrag för förskolan är att hos barnen utveckla nyfikenhet och tilltro till den egna förmågan att lära,  och att genom dokumentation och samtal visa och tydliggöra för barnet hur det faktiskt lär och utvecklas.
Ofta saknas dock inom förskolan tillräckliga resurser för att hjälpa de förskolebarn som av olika skäl inte utvecklas och lär i den omfattning de har potential för, och överlämnar detta ansvar på skolan.

# data[].attributes.body
•Vilken kultur har vi på vår förskola?
Förändringskultur, nyfikna på nya saker, utvecklar vårt arbete utifrån barnen och adderar det som fungerar bäst för barnen. Vi pratar med barnen utifrån dess individ inte kön, empatiskt ledarskap. Lösningsfokuserad. Lust att lära, delaktiga i utforska ny kunskap.

•Bidrar vår kultur till framgång för alla barn?
Vår kultur hoppas vi ger alla barnen framgång framåt i livet och ligger kvar i deras ryggsäck.

•Vad är kvalitet i våra förskolor.
Framgångsfaktorer - förmågor och upprepning (alla är med och får tillfälle att se och prova igen, ställa andra frågor och utveckla sina frågor utifrån vad de redan kan)

•Vilka kvalitetsindikatorer finns det?
Trygga och glada barn och föräldrar, barn som kan delta i en dialog, nyfikna barn,

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta skulle synas i verksamheten?
Upprepning, stanna upp och låta det få ta sin tid både bland yngre och äldre barn

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår förskola för att det skulle synas i verksamheten?
Observera mera, dokumentation

•Vad behöver vi prioritera för att det ska synas i verksamheten?
Dokumentation och göra det mer systematiskt tillsammans med barnen

# data[].attributes.body
Hur ser resultatet ut på vår skola för pojkar respektive flickor?

Flickor som kommit till Kompassen har varit få och nästan alltid utåtagerande. Flickor med  särskilda svårigheter är svårare att upptäcka i skolan.

Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?

Kvotera in flickor. Att man på hemskolan ser tjejerna tidigare och gör insatser. Se till att alla  följer de ansökningsregler till Lotsen/Kompassen som finns.

Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer?

Vi har föräldrar som ser framsteg som deras barn gör hemma. Detta måste vi förmedla uppåt i organisationen.

Vilken kultur har vi på vår skola?

Vi gör allt för att skapa en “skolkultur” genom att skapa goda relationer.

Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?

Ja, om de får rätt förutsättningar innan de kommer till Lotsen/Kompassen.

# data[].attributes.body
Hur syns kvaliteten på vår skola?
Vi använder läroplanen som grund och sen syns det i kvalitetsredovisningen. Lärmiljöer utifrån barnens intresse. Bemötande och förhållningssätt hos pedagogerna. Kollegialt arbete, både i huset och med andra förskolor. Att föräldrarna berättar att deras barn pratar om saker som de tagit till sig på förskolan som föräldrarna inte visste att de visste.

Vad skulle jag/vi behöva utveckla i mitt/vårt arbete för att detta ska synas i verksamheten?
Vi hjälper barnen att knyta ihop den kunskap de får på förskolan med övriga världen och samhället.

Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Vi utgår från barnens intresse och utvecklingsmässigt  när vi bestämmer teman under läsåret. Alla får kunskap medan vissa får med knorr, dvs alla får all kunskap men ibland får de svårare utmaningar (för de som behöver större utmaning) men alla behöver inte svara, detta för att bemöta barnen på olika nivåer.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
1. Vi ser inga skillnader i pojkar/flickors resultat, det är mer individ.
2. Vi ser inga skillnader.
3. Tänka jämlikt. Vi ser barnens individuella kunskaper istället. Att ha samma tonfall till båda könen.

Skolkultur för skolframgång
1. Pluggkultur, alla vill gärna svara i samlingarna.
2. Vi fortsätter att ha mindre barngrupper delar av dagen. Vi  uppmärksammar barnen på deras framgångar.

# data[].attributes.body
"Frågor för dialog"

1. Kvalitén syns genom de resultat som vi uppnår i vår kvalitetsrapport. En annan faktor är de goda betyg som eleverna på NA uppnår, där vi kunnat bibehålla en god betygsnivå trots att många starka elever söker sig till Helsingborg. Vi har ett väl utbyggt stödsystem för elever med behov av särskilt stöd och extra anpassningar. Det finns en hög lärartäthet och behöriga lärare med klasser som inte är för stora där varje  elev får lov att synas. I ämneslaget strävar vi efter gemensamma strukturer för att uppnå likvärdig utbildning och tydlighet för eleverna. Denna tydlighet hjälper även resurspersonal att lättare stödja eleven i dennes undervisning. Genom våra måldokument och kvalitetsarbetet med fokus på utvecklingssamtal säkrar vi det formativa förhållningssättet. Lärare arbetar aktivt med att utmana och engagera varje enskild elev i undervisningen. Studiebesök och utbytesresor leder till en mer öppen skola för eleverna där omvärlden är närvarande i undervisningen.

2/3.  Den didaktiska och den pedagogiska spetsen kan alltid utvecklas. Att förbättra delaktigheten hos eleverna är ett utvecklingsområde som skulle kunna höja kvaliteten på verksamheten. En större närvaro i sociala medier där det goda arbetet som sker på Kulla uppmärksammas skulle bidra till synligheten. Jämställdhetsarbetet behöver höjas, punkter som diskuteras i Zimmermans föreläsning ger goda exempel på punkter som vi lärare behöver vara medvetna och arbeta med för att fler elever ska känna sig inkluderade.

4. Våra redan prioriterade mål anser vi är viktigast att fokusera på. Kvalitetsrapporten speglar de mål som vi på NA vill prioritera. Målen är delaktighet, arbetsro, vägledning. Delaktigheten kan öka genom att fortsätta arbeta med utvecklingssamtalen samt uppmärksamma för eleverna vilka möjligheter de har till att påverka verksamhetens olika delar. Arbetsron är ett prioriterat mål för hela skolan men NA sticker ut med goda resultat. Vi kommer jobba för att behålla dessa goda siffror i Qualis. Vägledning är det sista prioriterade målet och kommer att förbättras genom att göra SYV mer aktiva i våra mentorsklasser samt ge ut denna information tidigare i elevens gymnasietid.

"Så kan fler pojkar lyckas i skolan"
1. Det är svårt i vissa kurser att se skillnader i siffrorna i klasser där killar och tjejer är blandade. I andra kurser är skillnaden mer tydlig och där går att observera att tjejerna presterar på en högre nivå. Totalt sett kan vi observera att skillnaderna mellan killar och tjejer finns och att tjejer överlag presterar högre betygsmässigt.

2. En åtgärd för att utjämna skillnaderna kan vara att anpassa undervisning och ge eleverna mer lätthanterliga uppgifter som inte sträcker sig över en lika lång tid. En tydligare struktur kunde enligt Zimmerman höja killars prestationer och är något som vi kan jobba mer med. Att hålla eleverna i klassrummet och ge dem mindre möjligheter att "fly" studierna kan motverka en antipluggkultur. Även att vi lärare är goda förebilder som visar att det är ok att plugga både för killar och tjejer. Att uppmuntra de mer feminint kodade egenskaperna som kan hjälpa eleverna i klassrumssituationer bör vi lärare fokusera mer på.

3. De punkter som tagits upp i fråga 2 är de vi menar att vi delvis gör men som vi också vill göra mer av.

"Skolkultur för skolframgång"

1. På vår skola har vi en pluggkultur som ser olika ut beroende på program. Vi som undervisar på NA ser att eleverna har en positiv syn på att plugga som vi anstränger oss för att bekräfta. Vi upplever att det på skolan finns en status i att ha höga betyg utan att anstränga sig för mycket, den kulturen är mer dominerande bland killar på skolan och även på vissa program. Vi ser det som att det finns en blandning av "ingen ansträning"- och en antipluggkultur på skolan.

2. Vi menar att vi bidrar till en pluggkultur genom att ställa tydliga krav på eleverna vid examinationer. Goda betyg kräver en insats från eleverna och på detta sätt skolar vi in eleverna i att det är viktigt och ok att anstränga sig. Vi tror överlag det är viktigt att ställa krav på eleverna i alla klassrumssituationer. I skolan anstränger man sig oavsett om man är kille eller tjej. Vi lyckas dock inte att fånga in alla elever i plugget och upplever att många elever ser det som status att klara sig med minsta möjliga insats.

# data[].attributes.body
1.Hur syns kvaliteten i vår förskola? För att vi ska kunna se kvalitet behövs närvarande och lyhörda pedagoger och att vi är här för barnen och vårdnadshavarna.. Har dialoger med barnen och är öppna för barnens svar. Allt vi gör kräver en viss kunskap från oss. Vi har inspirerande och varierande lärmiljöer och de är könsneutrala. Vi fokuserar på barnens intressen och tidigare erfarenheter. Arbetar i små grupper vilket stärker barnens självkänsla. Vi ser barnens kvalitet på så sätt att vi märker att vi har trygga barn genom utomståendes ögon som vikarier.  Äventyrets förskola har bra förutsättning för en bra start till skolgången pga. att vi har många pedagoger med olika kunskaper att ty sig till. Vi har en berättelsebok där vårt arbete, syfte och mål syns.
2. Få gå på utbildningar. Öka min kunskap om ämnen vi arbetar med.
3. Utveckla berättelseboken. Mer dokumentation. Besöka andra enheter för inspiration. Mer diskussion avdelningar emellan, delge varandra våra arbeten och kunskaper mer. Att vi har samma människosyn. En gemensam samsyn på vad kvalitet är. Utveckla lärmiljöerna ute och inne kontinuerligt.
4. Prioritera planeringstiden. Sovrutinerna på våra yngsta avdelningar, Barnen sover i vagn, krävs mycket av våra kroppar som slits ut i förtid.
Hur ser resultaten ut på vår förskola för pojkar resp. flickor?
1. Vi upplever att vi har mer tillsägelser till pojkar över lag, Uppmuntrar flickorna mer till dialog. Pojkar känns som att de inte har tiden att stanna till.
2. Fånga upp pojkarna mer. Samarbeta mer med vårdnadshavarna. Inte vara rädda för Kulturkrockar.
3. Medvetenhet. Hålla diskussioner levande om pojkar och flickor. Våra miljöer.

# data[].attributes.body
"Så kan fler pojkar lyckas i skolan":

1. I flera år  har vi,  t ex i svenska,  sett att flickor generellt har bättre resultat.  Framför allt i delarna som testar skrivförmågan.  I matematik ser vi endast marginella skillnader. I engelska ser vi en tydlig tendens att det är pojkarna som har högre resultat, framför allt  på de muntliga proven.

2 och 3.  Vi tänker att vi kan utjämna skillnaderna på flera sätt, t ex...:
- medvetet fördela talutrymmet i klassrummet
- medvetet arbete med  positivt klassrumsklimat
-tänka på hur vi "formar" elever, vilka strukturer premierar vi?Vilka förväntningar har vi på eleverna?Har vi olika krav på pojkar och flickor?
-vårt bemötande mot pojkar och flickor: gör vi olika?
- viktigt att hela skolan står för samma värdegrund och arbetar mot samma mål i detta!
-inte acceptera skojbråk
-arbeta med elevernas självkänsla-få tjejer att våga mer, det är ok att göra fel
-hjälpa killarna med deras skrivande, tydliga mål för varje skrivuppgift
-lyssna på elevernas tankar och funderingar, tycker de att vi är rättvisa eller hur uppfattar de oss?
-ge alla elever tillgång till ett rikt språk-både pojkar och flickor
-få eleverna att förstå att träning förbättrar, alla kan bli bättre, Ansträngningen är mycket värd!!!
-lärpar i klassrummet. Ta vara på elevernas förkunskaper och låt eleverna lära av varandra. Håll fram "det goda exemplet".
-medvetet arbete med studieteknik och få till en "pluggkultur"

"Skolkultur för skolframgång"

1. Vi menar att vi på 4-6 har en "pluggkultur", en skola där det är positivt att  anstränga sig, lära sig och plugga.Man blir bra om man tränar. Vi menar att det är bra att träna elevernas engagemang och  uthållighet och bygga vår undervisning så att eleverna ska känna att de kan utvecklas och har en möjlighet att nå målen.
2. Det finns en risk för oss att elever som är rädda att misslyckas jämför sig med andra elever och hellre låter bli att försöka lära sig än att riskera att misslyckas. Vissa kan bli rädda och försöka dölja sina kunskaper, eller mörka sina svårigheter, för att inte läraren ska få veta. Detta måste vi vara mycket medvetna om och hålla ögonen på! Det finns  också elever med specifika behov som vi har svårare att anpassa verksamheten för.Där behöver man nära samarbete med speciallärarteamet/eht för att få stöd.

"Frågor för dialog"

Vi är nog med att eleverna får visa sina kunskaper på många olika sätt, inte bara genom skriftliga prov. Vi försöker också vara noga med att ge eleverna många olika tillfällen att öva, både i grupp och enskilt, och sedan även få flera olika tillfällen att visa sina kunskaper.

Vi behöver beakta en del av det vi har skrivit ovan i svaren för att utveckla våra arbeten. Även vi lärare ska lära oss hela tiden  för att förbättra verksamheten.Det är viktigt att vi har en grundinställning att alla elever kan lära sig och utvecklas-det finns inte några "hopplösa fall". Tidigare i kvalitetsutvecklingen har vi haft som mål att utveckla elevernas skrivförmåga och även att vilja/våga ta plats i klassrummet. Vi ser att vi framför allt har utvecklat kvaliten gällande muntlig förmåga i klassrummet. I åk 5 ser vi stor progression gällande skrivförmågan. I alla årskurserna ser vi att skrivförmågan går framåt men vi bestämmer att vi detta läsåret fortsätter att prioritera skrivförmågan. Att skriva måste få ta tid och vi tänker på att skriva i alla ämnen. Att lära sig texttyper, att öva sig på dem, ska vi göra även i t ex övningsämnen eller so och no-ämnen! På vår enhet använder vi läromedel som bygger på genrepedagogik och som vi upplever är en bra stöttning för oss i vårt arbete.

# data[].attributes.body
1.Kvalitén i vår verksamhet syns bla att man ser mer och mer pedagogisk dokumentation på våra väggar och som böcker på vår förskola. Ju längre tiden går på vår nya förskola så känner vi oss tryggare i vårt nya arbetssätt och med vår Berättelsebok som ligger som grund för det systematiska kvalitetsarbetet. Digitalisering syns tydligt i våra miljöer. Lärmiljöerna utgår från tanken att skapa meningsfulla möten mellan barnen.

2-3. fortsätta arbeta med tydliggörande av lärmiljöer. att vi samarbetar och strukturerar upp vårt arbete bättre och tar tillvara på våra kompetenser. att ha gemensamma projekt som håller längre tider. vi vill fortsätta utveckla vår gård utifrån en hållbar utvecklings tänk. 4. vi behöver uppdatera våra ansvarsområden och avsätta tid för att uppnå målen.
zimmerman- pojkar har svårt att be om hjälp, är det så att vi omedvetet inte förklarar lika ingående för pojkar? vi måste uppmärksamma på oss själva och varandra hur vårt förhållningssätt är mot barnen och hur vi möter dem. vi arbetar aktivt med könsstereotypa kommentarer. vi tänker även att när vi beställer böcker att vi tänker på att köpa könsneutrala böcker samt hur vi tänker i våra lärmiljöer. vi ska uppmärksamma barnens process inte resultat. könsneutralkultur på äventyret. det är jätte viktigt att vi har en kultur där vi tillsammans med barnen lär av varandra , hur når vi alla barn, att vi tänker i våra reggioemiliainspererande tankar om ett öppet förhållningssätt. att vi tidigt implanterar ett reflekterande lärande för de små barnen som följer barnet upp i skolan. vi har en viktig uppgift hur vi bemöter barnen, hur vi pratar med barnen om kön osv .

# data[].attributes.body
Vad är kvalitet i våra verksamheter?
1. Hur syns den? I vår berättelsebok och på våra dokumentationsväggar. I berättelseboken står våra mål och vårt syfte och där synliggör vi vårt systematiska kvalitetsarbete. På dokumentationsväggarna syns våra temaarbeten tillsammans med fotografier som kopplas till vår läroplan. Vi använder oss av Instagram där vi vill synliggöra vår verksamhet utåt.
2. Utveckla och stimulera lär- och lekmiljön ytterligare. Pedagogiska forum, kollegiala lärandet.
3. Utveckla arbetet med projektet så det genomsyrar hela dagen i lär- och lekmiljöerna.
4. Låta barnen vara mer delaktiga i projekten, ha mer inflytande över vilken väg vi ska gå.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan:
1. Svårt att se resultat i förskolan. Vi upplever att ibland är det flickorna och ibland är det pojkarna som lyckas bättre. Stor skillnad från barngrupp till barngrupp samt språkkunskaper och vilket projekt.
2 och 3. Könsneutrala lekmiljöer. Vi försöker möta barnen på lika sätt och erbjuder barnen samma lekmiljö.

Skolkultur för skolframgång:
1. Tillåtande och delaktighet, utforskande och utmanande lärmiljöer.
2. Vårt mål är att alla ska nå någon form av framgång.

# data[].attributes.body
Frågor för dialog:

1. Kvaliteten syns
via enkätsvar, nationella prov, föräldrar och nöjda elever, elevnärvaro,
närvarande vuxna som ser eleverna.

2. Synliggöra
lärandet för föräldrar och elever, fotodokumentera mera, fotovägg eller likn.
Dokumentationen skall syfta mot läroplanen.

3. Att de barn som behöver extra stöd får tillgång till det. Resursfördelning även i och till skola och fritids. En ”problematik” försvinner inte över en sommar.

4. Se föregående svar.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan:

1. Vi upplever att betydligt fler pojkar än flickor har det svårt i skolan. Pojkar tar mycket plats på ett negativt sätt. Flickorna får ofta stå till sidan, men presterar ofta bättre resultat.

2. Se punkt tre(3) ovan. Vara mer uppmärksam på ”skojbråk” och försöka stävja det. Värna om bra språkbruk.

3. Få en framgångsfaktor genom att lära att lära oss att lära att är roligt att lära. Jobba mer med kooperativt lärande.

Skolkultur för skolframgång

1. Ganska mångkulturellt. Vi har en tillåtande kultur för de som vill lära sig. Men, vi har också enskilda elever och grupper som gärna stökar och ignorerar tillsägelser. Utagerande. Stundtals stökigt både i klassrum och på raster. Dessa elever, oftast pojkar, tar mycket tid i anspråk från ordinarie verksamhet.

I klasserna finns det stadsbarn, landetbarn och invandrarbarn, från olika samhällsklasser och olika socioekonomiska grupper. D v s ett bra utgångsläge för att få en bra kultur i verksamhet.

2. Vår skola är bra för vi ser alla elever. Men, vi tappar många av de ”lärintresserade” eleverna p g a att resurskrävande elever tar mycket tid. Även verksamheten får ofta stå till sidan.

# data[].attributes.body
Hela barnet hela vägen.
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?
Vi utgår från elevernas nuvarande förmågor när vi delar upp dem i olika grupper.
Vi mäter kvaliteten genom bedömningsstöd, trafikljus, LegiLexi, enkäter, elevsamtal mm.
Vi har ett 3-lärarsystem där vi tillsammans med fritids blir många vuxna som ser alla barnen.
Vi försöker skapa goda relationer både elev-vuxen, elev-elev, vuxen-vuxen.
Vi arbetar aktivt med kooperativt lärande.
•Vad skulle vi behöva utveckla i vårt arbete för att detta ska synas i verksamheten?
Vi vill bli bättre på att synliggöra lärandet, mål och syfte för eleverna genom exempelvis att utvärdera varje dag, vid skoldagens slut samt löpande på fritids.
•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?
Vi önskar utveckla våra lärmiljöer både skola och fritids. Förutsättningarna är begränsade eftersom vi delar lokaler skola och fritids. Begränsad yta gör det svårt att synliggöra pågående arbete.

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?
Vi prioriterar synliggörandet direkt vid skolstart samt fortsätta utveckla kooperativt lärande.

Så kan fler pojkar lyckas i skolan
•1. Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar resp flickor?
Just nu ser vi inga större skillnader mellan flickors och pojkars resultat. Dock har vi fler pojkar som av olika anledningar har svårare att inhämta kunskaper vilket på sikt riskerar att påverka resultaten då vi ser ett flyktbeteende hos flera samt att de inte ber om hjälp.

•2. Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?
Vi ska behandla flickor och pojkar på samma sätt, ha samma regler och använda samma språk.
Uppmuntra barnen att be om hjälp, ge barnen ett vidare språk så de lättare kan uttrycka tankar och känslor. En sätt att nå detta kan vara att ha kill- och tjejgrupper där vi pratar om detta. Vi behöver få trygga barn med stärkta självförtroenden.
Vi vill ha ett klassrum med accepterande klimat där alla har sin plats utifrån sin förmåga.
Vi borde oftare gå tillbaka och låta barnen se och reflektera vad de lärt sig, då synliggörs deras lärande.
•3. Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs vilka är våra framgångsfaktorer?

Vi ska bli mer observanta och reflektera över hur vi bemöter gruppen och individen. Med enkla medel som tex placering av eleverna, hur miljön ser ut osv.

Skolkultur för skolframgång
•1. Vilken kultur har vi på vår skola?

Vi har en öppen och tillåtande kultur. Vi har en relationsfokuserad kultur där vi strävar efter att se alla individer. Vi möter eleverna utifrån deras dagsform och behov.

•2. Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Vi gör vårt bästa och varje positiv förändring hjälper eleverna att fortsätta utvecklas i rätt riktning.

# data[].attributes.body
Fredrik Zimmerman
1) Vi arbetar med att ge pojkar och flickor likvärdiga förutsättningar men är medvetna om och arbetar kontinuerligt med att reflektera kring könsnormer.
2) Att utmana och kritiskt granska sig själv och kollegorna i förhållningssättet gentemot barnen.
3) Fortsätta att ge barn likvärdiga förutsättningar.

Mats Trondman
1) En möjlighetskultur
2) Förhoppningsvis men vi kan möjligen bli tydligare på att påvisa och medvetandegöra dem på deras lärande. Fortsätta arbeta med reflektioner med barnen.

Hela barnet, hela vägen
Hur syns kvalitén?
Att vi i arbetet med undervisning utgår ifrån det enskilda barnets förutsättningar och kunnande, lyssnar in och gör barnen delaktiga i utformandet av utbildningen. Att vi återkommande reflekterar och utvärderar utformandet av utbildningen och på så sätt utvecklar och förändrar både vårt synsätt och arbetssätt.
I början av varje läsår sätter vi övergripande mål som utgår ifrån föregående läsårs utvärdering och analys.

Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete?
Att få möjlighet att fördjupa och bredda kunskaper inom olika områden från ex digitalisering till barn i behov av särskilt stöd.

Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola?
Att få mer tid till att delge varandra mellan de olika arbetslagen efter ex fortbildningar eller projekt men också tid till att diskutera mer övergripande didaktiska och pedagogiska frågor.

Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet?
Utveckla arbetet med kollegialt lärande inom enheten.

# data[].attributes.body
Hur syns kvaliteten? Vi har en tydlig struktur i organisationen från rektorerna ner till klassrummen på mellanstadiet. Vi har blivit uppmärksamma på att vi behöver bli bättre på att fördela resurserna på skolan för att höja kvalitén. Då vi har arbetat med BFL så känner vi oss trygga i denna lärprocess. Vi anser att vi behöver utveckla vår fysiska läromiljö generellt på hela skolan. Fler elevutrymmen samt mer inspirerande arbetsmiljö. Skolans elevhälsa har blivit påverkad då vi har haft en stor omsättning av specialpedagoger samt elevhälsa vilket kan påverka elevernas trygghet och i sin tur elevernas resultat.
Vårt arbetslag behöver arbeta mer kring att gemensamt arbeta med bedömningar och planeringar.
Elevagensen behöver prioriteras för att verksamheten ska uppnå bättre resultat.

Skillnaden mellan pojkar och flickor?
1, Vi ser inga direkta skillnader i resultatet mellan könen utan det är individbaserat.
2, Vi arbetar med andra insatser på individnivå.
3, Vi har nolltolerans mot "skoj-bråk". Skolan har studiestöd som vi erbjuder alla elever. Oavsett kön sätter vi krav efter varje individs kunskapsnivå och pedagogerna ger sig inte förrän eleverna har lyckats prestera på sin nivå.

Vilken kultur har vi på vår skola?
1, Vi har en mix av alla tre kulturer plugg- antiplugg och ingen ansträngningkultur. Då det är nya begrepp behöver vi fördjupa oss i dessa innan vi kan analysera mellanstadiets kultur vidare.
2, Då vi har en mix av kulturer behöver vi återigen fördjupa oss i dessa och hitta insatser som främjar pluggkulturen.

# data[].attributes.body
Fredrik Zimmerman
Vi arbetar för att våra lärmiljöer är könsneutrala. Personalen tänker barn- inte flickor och pojkar. Det är viktigt att våga prata känslor och uppmärksamma normer som finns i barngruppen. Vi diskuterar kontinuerligt tankar om kön vid olika situationer som vi ställs in. En tanke vi funderar på i förskolan är att det saknas män i personalstyrkan. Fredrik påpekade vikten av att det behövs en manliga förebilder i barns uppväxt. Viktigt att tänka på att verkligen ge pojkarna ett språk och att våga be om hjälp. Vi fortsätter tänka på vilket sätt vi kommunicerar med barnen.

Mats Trondman
Vi arbetar med den proximala utvecklingsnivån och försöker utmana där och att barnens intressen. Vi har en tilltro att barn kan. Barnen får mvara med i ett större sammanhang och kan få påverka. VI arbetar med mindmaps tillsammans med barnen och reflekterar så att barnen får syn på sitt eget lärande. De äldsta barnen för sitt utvecklingssamtal med stöd av en PPslinga där deras utveckling sammanställts. När barnen förstår vad de lärt sig så har vi lyckats. Vi vuxna tar ansvaret för att barnen får vara med att påverka.
Det goda ledarskapet måste finnas samtidigt som barnen får påverka.

Hela barnet hela vägen
Vi har tydliga mål och uttalat syfte. Vi ser våra processer genom att följa dem under året. Det barnet berättar hemma återkopplas tillbaka från vårdnadshavarna, särskilt vid utvecklingssamtalen. Det lyfts tankar om projekt, ämnen etc. Vi tycker att vi har ett formativt förhållningssätt där vi ser varje barn idag och tänker på hur vi ska utveckla dem vidare. Vi delar med oss kollegialt på förskolan, över förskolorna i skolområdet.
Vi bygger goda relationer mellan pedagoger- barn, pedagoger- vårdnadshavare för att stödja barnen i deras lärande.
Vi tar vara på varandras kompetens, har öppen dialog och delger varandra kunskap.
Vi skulle behöva utveckla analysarbete och koppling till vetenskaplig grund.
Vi ska analysera det vi gör mer, ha kollegiala samtal, lära av varandra. Projektet ska vara synliga i våra lärmiljöer för att skapa kontinuitet för barnen och möjlighet för lärande under hela dagen. Vi behöver utveckla arbetet med att följa varje barns lärande.

# data[].attributes.body
Kvalitet:
Kvaliteten på Bruksskolan märks i hur väl vi som kollegor har format ett sammansvetsat arbetslag där profession och transparens blir ledande. Detta i relation till bedriven undervisning, ett ständigt pågående kollegialt lärande samt ett genuint förtroende mellan lärare och skolledning, borgar för en god miljö för oss alla.

Vi anser att kvaliteten faktiskt syns i verksamheten men det finns alltid plats för vidareutveckling. Kvaliteten kan utvecklas genom ett ökat samarbete mellan alla professioner som finns på skolan. (Ex.Lärare, specialpedagoger, kuratorer, skolsköterskor, skolledning och resurspersoner.) Vi hyser stor förhoppning om att vi nu får ett mer stabilt elevhälsoteam/stödfunktioner som ger eleverna mer kontinuitet i sin vardag, efter hög personalomsättning inom just EHT.

Pojkar och Flickor:
1. På Bruksskolan upplever vi att majoriteten av våra elevers resultat påminner om de tendenser som man ser i övriga Sverige. Men vi ser också fler och fler pojkar som nyttjar "hela repertoaren" (Fredrik Zimmerman). Värt att notera är att vi eventuellt har en viss överrepresentation av flickor som är utåtagerande (saknar betyg).

2. Precis som Fredrik Zimmerman själv pratade om sker det en automatisk förändring hos pojkar varje år som speglar dagens samhälle i övrigt. De sista åren har vi kunnat se positiva tendenser som vi hoppas kommer fortgå.

Utöver det bör vi som skola bli uppmärksamma på hur vi behandlar pojkar och flickor olika, samt hur vi gör när det uppstår skojbråk och nedlåtande kommentarer mellan pojkar. Vilket språkbruk ska vi tillåta?

3. Det som står på fråga 2 och: Vi ska tänka på vilket typ av bemötande vi har på skolan. Detta gäller då elev-elev, elev-lärare men också lärare-lärare. Vi behöver stå som förebilder för alla elever på skolan.

Skolkultur för skolframgång:
1. Vi har lite blandad kultur på vår skola och  ibland har det skiljt sig mellan årskurserna. Vi ser inte övervägande dissidentitet, dvs att man aktivt ta avstånd från studier och utbildning men vi upplever samtidigt att en del av eleverna inte alltid ser nyttan av att anstränga sig.

2. Det är vårt ständiga mål men givetvis känner man sig ibland otillräcklig. Det viktiga är att aldrig tappa modet utan hämta kraft från kollegor och fikastunder.

# data[].attributes.body
Frågor hela barnet hela vägen
1. utvecklar inspirerande lärmiljöer, vi uppmuntrarar varandra och tar till vara på varandras kompetenser. Kollegialt lärande samt att vara närvarande och lyhörda pedagoger. Vi utvecklar och följer barnen från att dom är små och på så sätt kan vi också se deras kompetenser. Vi utgår från empatiskt ledarskap och synliggör barnens lärande och reflektioner genom observationer och dokumentationer.
2. Att få gå på fler utbildningar och ha mer diskussioner husen emellan.
3-4. Fler träffar enheterna emellan, att få besöka varandra för inspiration. Vi skulle behöva få mer tillgänglighet till material för att kunna ordna i våra lärmiljöer. En gemensam samsyn på vad kvalité är och ha samma människosyn. Vi behöver prioritera att diskutera vår människosyn och fortsätta utgå från empatiskt ledarskap.

Så kan fler pojkar lyckas i förskolan
2-3. Att se barnet som ett barn och se dem för de individer de är och deras personligheter. Hjälper till att sätta ord på sina känslor.

Skolkultur för skolframgång
1. Vi har pluggkultur hos oss, vi har hög vuxennärhet alla barnen känner alla pedagoger. Vi uppmuntrar barnen till att vilja lära sig och utvecklas. Vi som pedagoger vill också lära oss och utvecklas och det smittas över till barnen.

# data[].attributes.body
Vi ger barnen möjlighet att utveckla och tränar på sitt känslospråk genom att aktivt arbeta med att prata och lyssna på varandra. Barnen har själva uttryckt att de upplever att de får fråga vad och när dom vill och att vi pedagoger då funnits tillgängliga. Responsen från förskoleklassen är att det är få konflikter mellan barnen.

# data[].attributes.body
•Hur syns kvaliteten, enligt definitionen i underlaget, på vår skola?

•Vad skulle jag behöva utveckla i mitt arbete för att detta ska synas i verksamheten?

•Vad skulle vi behöva utveckla på vår skola för att detta ska synas i verksamheten?

•Vad behöver jag/vi prioritera på min/vår enhet för att detta ska synas i verksamheten?

# data[].attributes.body
•1. Hur ser resultaten ut på vår skola för pojkar resp flickor?

•2. Vad kan vi göra för att utjämna eventuella skillnader?

•3. Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader, dvs

vilka är våra framgångsfaktorer?

# data[].attributes.body
Hur syns kvalitéten enligt definitionen i underlaget i vår verksamhet?
Trygga barn och nöjda föräldrar. Det vi lär oss genom exempel läslyftet ska visa sig hos barnen. Vi utgår från barnens kunnande och har ett tydligt mål och syfte i vårt arbete. Lärmiljöerna är ständigt under förändring.
I berättelseboken analyserar pedagogerna kontinuerligt barnens och sitt eget lärande och synliggör verksamhetens mål. Avdelningarna har temaväggar och tavlor med daglig information till vårdnadshavarna. Vi använder oss av Instagram där föräldrarna har möjlighet att följa vårt arbete i verksamheten. I våra utvecklingssamtal arbetar alla pedagoger utefter en gemensam mall där barnets utveckling blir synligt både i grupp och enskilt.

Vad skulle vi behöva utveckla på vår förskola för att detta ska synas i verksamheten?
Vi har behov av utveckling i vårt analysarbete.
Mer kunskap kring NPF diagnoser.
Vi behöver utveckla en tydlig utomhusprofil.

Vad behöver vi prioritera för att detta ska synas i verksamheten?
Vi behöver utveckla en gemensam utomhusprofil med konkreta och tydliga mål.

Hur ser resultatet ut på vår förskola för pojkar och flickor?
Vi kan inte se någon tydlig variation mellan könen i de åldersgrupper vi har.

Vad gör vi för att det inte ska finnas några skillnader?
Blandade grupper och barn i olika åldrar. Könsneutrala lärmiljöer där barnen kan identifiera sig. Lärmiljöerna spelar roll. Pedagogerna är medvetna om hur dom bemöter barnen och tänker framförallt på de könstereotypa normerna.

Vilken kultur har vi på vår förskola?
Pedagogerna går medvetet in och bryter när barnen skojretas.

Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?
Vi arbetar medvetet med att försöka minimera skillnaderna i barnens olika förutsättningar genom TAKK, läslyftet, bildstöd, dagsschema. Vid behov finns språkpedagog att tillgå. I undervisningen har vi en tanke kring gruppsammansättningen, miljö, gruppstorlek och barnens behov och utveckling. Pedagogerna sätter stor vikt vid att nå alla barn. Vi tänker framgångsfaktorer för varje barn.

# data[].attributes.body
•Vilken kultur har vi på vår skola?

•Bidrar vår skolkultur till framgång för alla elever?