# data[].attributes.attachment_caption
Un conte per la Pau. LES BOTES DEL GENERAL.  Autora: Elisa Ramon Il·lustrador: Francesc Rovira  Edicions del Pirata

# data[].attributes.body
Als soldats i a les botes del general, la guerra no els agrada gens; de fet, el general no els agrada gens, ni l’olor de pólvora, ni els xiulets de les bales, ni… Llavors, què hi fan allà?

# data[].attributes.attachment_caption
Els nens no volen la guerra. Éric Battut. Editorial Juventut

# data[].attributes.body
Que n’era de bonic aquell país on s’havien instal·lat!
Hi havia construït dos castells, l’un i l’altre igual de macos. Però un dia els dos reis decideixen declarar-se la guerra… Podeu creure que el que va provocar tot, va ser una cagada d’ocell?

# data[].attributes.body
Un testimoni únic sobre l’exili, la deportació i l’Holocaust. L’autora d’aquest llibre va néixer a Barcelona i va ser educada com a catòlica en l’apostòlica i romana Espanya de Franco. Després de morir la seva mare, Dory Sontheimer descobreix, en un armari de casa seva, set caixes amb fotografies, cartes, passaports i altres documents que li revelen la identitat jueva i la dramàtica història de la seva família, víctima de la persecució i matança de jueus perpetrada pel règim nazi.
Per saber-ne més

# data[].attributes.body
Barcelona, àlbum de fotos
Lluís Permanyer. Ed La Campana

Esplèndida col·lecció de fotografies d'aquella Barcelona que havia descobert la màquina de retratar. Personatges, establiments, carrers. Cada imatge situada en la seva època pels textos de Permanyer.

# data[].attributes.body
SÀPIENS NÚM. 228. MARÇ 2021

No eren bruixes

Dediquem un dossier especial al fenomen de la cacera de bruixes a Catalunya amb la voluntat de dignificar els milers de dones que en van ser víctimes

# data[].attributes.body
A on va aquesta gent?

Gonçal López-Pampló , Fran Parreño
«Quan van venir per mi, ja no hi havia ningú que pogués protestar». Est és l'últim vers del famós poema falsament atribuït a Bertolt Brecht, però realment escrit pel pastor luterà alemany Martin Niemöller, sobre la persecució nazi, en el qual es basa aquest conte il·lustrat.
Es tracta d'una al·legoria sobre la fragilitat de la llibertat i la vulnerabilitat de la democràcia .
Un conte per a adults al qual no calen les paraules, ja que les il·lustracions de Fran Parreño són capaces de transmetre tot el missatge: Algú torna de la feina, cap a casa.

# data[].attributes.body
“La terra guarda memòria de tots els que hi han viscut… i  podem aprendre a escoltar-la”.

Una narració que ens endinsa en el món egipci de fa cinc mil anys, els temps de la primera de les piràmides, del faraó Djoser i del seu savi conseller Imhotep… Un itinerari de recerca sobre l’aventura del coneixement i de la vida, de la mà del sr. Lauer i de la jove egiptòloga Claudine.
Per a 12-14 anys. Amb una Guia de Lectura que recull un conjunt de propostes de treball

# data[].attributes.body
Qui no té dret a omplir una maleta amb el somni d’una vida millor?

Una maleta que passa de mà en mà, testimoni silenciós de vides diferents que transcorren durant el segle XX. Les colònies tèxtils, la revolució obrera, la guerra civil, l’exili, el fes l’amor i no la guerra, la caiguda del franquisme. I les migracions –volgudes o no– que mai s’aturen.
Un relat poètic que ens porta a reflexionar sobre la tendència cíclica de la història, que tendeix a repetir-se, com si no n’aprenguéssim mai prou.

# data[].attributes.body
MEMÒRIA HISTÒRICA

Yolanda, una de les últimes víctimes de la Transició. Carlos Fonseca recupera en un llibre la història de la noia bilbaïna assassinada per l’extrema dreta el 1980

# data[].attributes.body
Obra guanyadora del IX premi llibreter Àlbum il·lustrat.

“Però no només em van robar la mare, també em van prendre la meva escola: li havien donat la volta com a un mitjó. Les classes eren en castellà, una llengua que jo no entenia; el mestre, vingut de Múrcia, se situava sempre entre el crucifix i la imatge del general; i nosaltres asseguts en pupitres de dos en dos érem corregits i castigats si ens sentien parlar en català. I jo, com que era fill de rojo…”

# data[].attributes.body
“No puc mirar la gent sense indagar en els rostres. Dençà que he tornat és així. Indago en els llavis, en els ulls, en les mans. Als llavis, als ulls, a les mans, els faig preguntes. Davant de qualsevol que se’m posi al davant em pregunto: ¿M’hauria ajudat a caminar, aquest?”Ho diu una de les veus que parlen en aquest llibre, veus de dones deportades per haver participat en la resistència al nazisme i que van haver de reprendre, sortint dels camps, el seu lloc entre els vius.

# data[].attributes.body
El llibre narra la història real d’un noi la vida del qual va ser capgirada per l’arribada de la guerra. Ell també, com els adults, lluita cada dia: protegeix els cartells que conviden a la defensa de la República, ajuda a la seva mare a treballar, porta amb orgull el barret vermell que li va donar el promès de la seva germana abans d’anar-se’n a la guerra.

# data[].attributes.body
“El que passava a les colònies era indigne i immoral, i el que digui el contrari, menteix”

“Nosaltres, que veníem de pagès, sort en vam tenir de les colònies i els amos, si no, ens hauríem mort de gana”
“A les colònies teníem plat a taula, sostre i feina segura. Només ens faltava la llibertat”

# data[].attributes.body
Premi Ramon Llull 2017 . L’Albert Corner i Espiga fa temps que va deixar enrere la guerra de Cuba. L’àvia Mariona li havia demanat que tornés viu i va complir la promesa. Però ja mai més no seria aquell soldat de lleva rebregat per la pobresa i la dissort, sinó un home nou, un supervivent. I amb l’instint de la supervivència va aconseguir acumular una fortuna, relacionar-se amb l’alta burgesia catalana i formar una família altiva i benestant. Són moments efervescents i les guspires comencen a saltar. La Lliga Regionalista guanya les eleccions del 1901 sota el lideratge de Cambó i Prat de la Riba. Els monàrquics i els lerrouxistes s’organitzen i l’estat activa la reacció. Catalunya viu moments de pors i d’incerteses, però també de grans il·lusions i esperances. I la família de l’Albert viu les violentes contradiccions d’una època convulsa que desemboca en la Setmana Tràgica del 1909.

# data[].attributes.body
PREMI CIUTAT DE BADALONA 2013

Espies, herois i traïdors en una guerra decisiva per al poble català

El 3 d’abril de 1714, quan les bombes comencen a caure sobre Barcelona, Bernat Sistach descobreix amb horror la bestialitat de la guerra. En una ciutat plena de banderes amb el lema «Viurem lliures o morirem», Bernat no entén que la seva família es traslladi a Badalona per seguretat. Convençut que el pare és un traïdor i que fugir és de botiflers i covards, el noi sent una atracció irresistible pel món dels espies. Sospita que una de les criades passa informació sobre els enemics, però no pot imaginar els secrets que s’amaguen a la seva pròpia casa.

# data[].attributes.body
Els tres tambors fem un viatge en el temps per explicar als xiquets que fou la Guerra Civil Espanyola. El llibre es basa en la història real d'un família catalana del bàndol republicà. La veu narrativa la posa la filla menuda que escriu un diari per contar-li ho tot al germà gran que se'n ha anat de colònies a França. Així els detalls es conten des de la ignorància, des de la visió d'una ment que encara no és capaç d'abastir allò que significarà la guerra. L'àvia, bona coneixedora, li ho recorda, es allò pitjor que pot ocórrer i que hem de fer el possible perquè no passe mai. Però la xiqueta es dona compte de les penalitats que passen, la por als bombardejos, la fam i les conseqüències de la guerra en els joves que van al front a lluitar.

# data[].attributes.body
D’aquest llibre de contes recomenem La calaixera Lluís XV

El protagonista de La calaixera Lluís XV, confessa que sent “una predilecció irresistible per totes les coses antigues, velles, ràncies”. El motiu que ens en dóna és que “allò vell ha viscut, ha vist moltes coses, té molt per contar.” Petita història d’una calixera. Recomenat per treballar a l’aula els canvis i les continuïtats al llarg del temps a partir d’un objecte, en aquest cas una calaixera.

# data[].attributes.body
“Història de una mestra” és un relat en el qual la protagonista rememora la història de la seva vida. Lliurada a una professió que la porta de poble en poble, en condicions gairebé sempre miserables, Gabriela viu la seva història personal sobre el teló de fons d’un període decisiu en la història d’Espanya: des dels anys vint fins al començament de la guerra civil.

# data[].attributes.body
Cap al final de la Guerra Civil, 27.000 nois nascuts l’any 1920 van ser cridats a files. Se’ls va conèixer com la Lleva del Biberó i molts d’ells ni tan sols tenien divuit anys quan van perdre la vida a la sagnant batalla de l’Ebre. Els supervivents van acabar en penals i en presons franquistes, en camps de concentració o en batallons disciplinaris, i van haver de fer després un llarg servei militar. Tots van conservar de per vida el terrible record d’aquella guerra en la qual van combatre amb espardenyes i sense cartutxeres... Un malson repetit nit rere nit, i durant anys, en el moment de tancar els ulls. La certesa que els havien robat la joventut.

# data[].attributes.body
PREMI SANT JORDI 1976.  Després d’haver viscut durant dotze anys a França i Anglaterra, la Natàlia torna a la Barcelona dels anys setanta, on retroba el passat i el present de la seva família: uns personatges que enmig de la grisor de l’època busquen desesperadament el sentit de les seves vides.
El temps de les cireres és una crònica que reflecteix la crisi de valors provocada pel resultat de la guerra, el franquisme, la repressió i la desintegració del pensament polític i ideològic. És també el retrat de tres generacions d’una família a partir de la qual Montserrat Roig fa una mirada crítica a la burgesia catalana així com un magnífic retrat social de tota una època.

# data[].attributes.body
La novel·la està basada en fets reals de la immediata postguerra i contribueix des de la literatura a la recuperació de la memòria històrica de les víctimes de la repressió franquista. És una història novel·lada sobre el món rural centrada en el moviment dels maquis i la tragèdia que patiren els masovers del meu poble d’origen –Benassal- per haver-los donat suport; tot mitjançant la mirada d’una xiiqueta de 12 anys.

http://www.cazarabet.com/conversacon/fichas/fichas1/xiquetasandalies.htm

# data[].attributes.body
La Tina, una pacífica mestra i fotògrafa que treballa en una escola de Sort, fa unes fotografies d’un vell edifici escolar del poble de Torena que és a punt de ser enderrocat. Un simple gest. Clic. I ja està. El lector anirà descobrint pàgina a pàgina, les conseqüències d’aquest fet aparentment banal. Els anys quaranta, el maquis, la misèria moral del franquisme, les covardies personals i col·lectives, les heroïcitats més impensables que es van esdevenir al Pirineus pallaresos d’ençà que les tropes franquistes van arrasar amb inusitada ferocitat aquella zona durant la guerra civil i els esforços per oblidar, tergiversar o recordar obstinadament els fets, ...

# data[].attributes.body
Aquest llibre és el retorn a les històries reals de postguerra explicades en silenci pels narradors que no volien explicar històries, sinó parlar dels seus amics, els seus parents desapareguts, absències irreparables. Són històries dels dies de silenci, quan feia por que algú sabés què sabia. Quatre històries, subtilment entrellaçades, explicades en la mateixa llengua però amb els estils de diferents narradors que configuren el veritable protagonista d’aquesta narrativa: la derrota.

# data[].attributes.body
La novel·la explica en primera persona la vida d’una dona, Conxa, que, ja gran i lluny dels paratges que la van veure néixer i on ha passat la major part de la seva vida, refà la seva trajectòria vital en una mena de memòries que recullen, en tres parts, tres estadis vitals de la protagonista. Ambientada al Pallars, i en el període històric que va des de començaments de segle fins als anys seixanta, la vida de Conxa es veu fortament marcada pels esdeveniments històrics.