# data[].attributes.body
És la ciència que estudia l'univers i els cossos celestes o astres, a partir de la informació que ens n'arriba per la radiació electromagnètica, tant pel que fa a la posició i moviment en l'esfera celest com pel que fa a la seva natura, estructura i evolució (astrofísica). Etimologia: la paraula astronomia prové del mot grec astronomia, combinació dels mots astron , que significa estrella, i nomos que vol dir llei.

# data[].attributes.body
GRUP 1 COPÈRNIC

CORDINADOR: Giovanni Ayan.
MODERADOR: Pau Masip.
SECRETARI: Isslam Amkeched.
RESPONSABLE DEL MATERIAL: Aya Ayadi.

# data[].attributes.body
COPÈRNIC

Nicolau Copèrnic (1473-1543). Va ser una persona que va estudiar a la universitat de Cracòvia amb el mestre matemàtic Wojciech Brudreuesti. Va viatjar a Itàlia i es va inscriure a la universitat de Bolonya, on va estudiar dret, medicina, grec i filosofia, i va treballar com a assistent de l'astrònom Domenico do Novara.

Va ser astrònom polonès. Abans va ser l'iniciador de la revolució científica que va acompanyar al renaixement europeu.

Va descobrir la teoria heliocèntrica que consisteix en que el Sol es troba en mig del univers i que la Terra girava una vegada al dia sobre el seu eix i l'any acabava  quan dóna una volta al voltant del Sol.

# data[].attributes.body
Coordinadora: Paula Paucar Pankelashvili
Moderador:Mohamed  El Bouhali
Secretaria:Malak El Jouhri / Catalina Stan
Responsable del material:Sara Carabat

# data[].attributes.body
Coordinadora: Anastasiia Kostenyuk
Moderador: Eric Llobat
Secretaria: Heidi Barceló
Material: Cayetano Pérez

# data[].attributes.body
Galileu Galilei (1571-1630) va néixer en Pisa i va morir a Arcetri.

Va ser astronòm, físic, filòsof i matemàtic italià.
Va ser enviat un temps, a lo millor com novici al monasteri de santa Maria de Vallombrosa, fins que en 1581, el seu pare el va matricular com estudiant de medicina a la universitat de Pisa.  Però a l'any 1585,  després d'haver-se iniciat en les matemàtiques fora de les aules, abandonat els estudis universitaris sense  obtenir algun títol, encara que si hi havia adquirit gust per la filosofia i la literatura.

Galilei va inventar el telescopi i seguia mantenint la idea de que la terra girava al voltant del Sol i el Sol no es movia.

# data[].attributes.body
Johannes Kepler va ser un astrònom alemany dels segles XVI i XVII va néixer el 27 de desembre de 1571 i va morir el 15 de novembre de 1630 amb 58 anys conegut principalment per descobrir les lleis que expliquen el moviment dels planetes al voltant del sol.

Kepler va néixer a Weil der Stadt. Des de ben petit, els seus pares van despertar el seu interès per l'astronomia mitjançant l'observació d'estels i eclipsis.

Als 18 anys va ingressar a la universitat de Tubinga per estudiar teologia, llengües antigues i ciències clàssiques. Allà va descobrir la teoria  heliocèntrica de Nicolau Copèrnic.

Als 23 anys va abandonar la universitat per ensenyar matemàtiques i astronomia a la universitat de Gas (Australia).

Amb 29 anys es va traslladar a Praga per l'astrònom Tycho Brache. A l'any següent, Tycho  Brache moriria i Kepler rellevaria el seu lloc de matemàtic i astrònom de la cort de l'emperador Rodolfo II. En aquest període, Kepler va calcular l'òrbita de Mart i va descriure les seves dues primeres lleis sobre el moviment dels planetes.

Kepler moriria als 58 anys d'edat.

# data[].attributes.body
Coordinadora: Lucía Aguilar Anzorena
Moderador: Joan Solé Margalef
Secretaris: Yasmina Zaouily   i Enric Reverté Ordoñez
Material: Dapnhe Lusilla Margalef

# data[].attributes.body
Isaac Newton va néixer a l'any 1643 i va morir a l'any 1727.
És l'autor dels Philosophia Naturals Principia Mathematica al 1687.
Isaac Newton va crear la llei de la gravitació, estava assegut a un arbre i li va caure una poma i així la va descobrir. També va demostrar que les lleis naturals governen els moviments de la terra i els objectes celestes.
Newton també va crear un model matemàtic per a les lleis de Kepler del moviments dels planetes a partir de la llei de la gravitació.
Així va ampliar-se demostrant-ne que les òrbites ( com els estels amb cucs) no eren solament el·líptiques sinó que també podien ser hiperbòliques i parabòliques.