# data[].attributes.body
Šaltinis : https://prezi.com/jzxezwdl2-cx/lietuvos-reljefas/

# data[].attributes.body
Lietuva yra vėsiojo vidutinio klimato zonoje su vidutinio šiltumo vasaromis bei vidutinio šaltumo žiemomis. Vidutinė liepos mėnesio temperatūra yra apie 17 °C, žiemą – apie -5 °C; Amplitudė tarp temperatūrų yra 20 °C. Lietuvoje buvo labai karštų vasarų, kai oras sušildavo iki 35 °C, ir labai šaltų žiemų, kai oras atšaldavo iki -25 °C, o naktimis – iki -30 °C. Pagal klimato atšiaurumo zoną Lietuva priskiriama 5-6 klimato zonoms.
Daugiausiai kritulių iškrenta vasarą (iki 50 % metinio kritulių kiekio) dėl netikėtų audrų, škvalų, perkūnijų ir lietaus. Mažiau kritulių rudenį, žiemą. Mažiausiai kritulių – pavasarį (dėl vyraujančių anticiklonų).

Šaltinis : https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvos_klimatas

# data[].attributes.headline
PUSLAPIS APIE  LIETUVOS GEOGRAFINĘ PADĖTĮ

# data[].attributes.subject
PUSLAPIS APIE  LIETUVOS GEOGRAFINĘ PADĖTĮ

# data[].attributes.body
Šaltinis : http://geografija6-8.mkp.emokykla.lt/lt/mo/demonstracijos/lietuvos_geografine_padetis/

# data[].attributes.headline
SAUGOMŲ TERITORIJŲ PLOTO PASISKIRSTYMAS PAGAL TIPUS

# data[].attributes.subject
SAUGOMŲ TERITORIJŲ PLOTO PASISKIRSTYMAS PAGAL TIPUS

# data[].attributes.body
Šaltinis : http://krd.am.lt/VI//files/0.639350001265174994.PNG

# data[].attributes.body
Pagramančio regioninis parkas – regioninis parkas vakarų Lietuvoje, Šilalės rajono ir Tauragės rajono savivaldybių teritorijose. Parkas įsteigtas 1992 m. rugsėjo 24 d. siekiant išsaugoti vertingąAkmenos ir Jūros upių santakos slėnių bei miškų kraštovaizdį, jo gamtinę ekosistemą bei kultūros paveldo vertybes, sudaryti sąlygas turizmui ir rekreacijai, išsaugoti ypač vertingus gamtos požiūriu Jūros vidurupio ir Akmenos žemupio kraštovaizdį, Plynosios pelkės biocenozę.
Parko plotas – 13644 ha. Parko teritorija apima Akmenos ir Jūros upių santaką su gretimomis teritorijomis (Akmenos upės ilgis parko teritorijoje 29 km, o Jūros upės – 38 km) ir priklauso Šilalės rajono (47 km²) ir Tauragės rajono (90 km²) savivaldybėms. Parko direkcija – Alijošiškėse.
Gamtos vertybės :
Jūros ir Akmenos upės su gausiais jų intakais – Aušbruva, Lylava, Šunija, Bremena, Sermu, Alanga, Vynija. Didžiąją parko dalį užima miškai (58,1 proc.), kuriuose vyrauja eglynai. Vertingiausios augalų ir gyvūnų bendrijos aptinkamos Akmenos slėnyje,Plynosios aukštapelkėje ir jos apypelkio miškuose, Bremenos-Akmenos-Sermo upių slėnių komplekse bei Tyrelių kraštovaizdžio draustinyje.
Kultūros paveldas :
Išlikusi kryžiuočių karų laikotarpio gynybinė grandinė Jūros ir Akmenos upių krantuose senovės – Dapkiškių, Matiškių, Kreivių, Indijos, Pilalės, Švedkulnio, Kuturių, Pagramančiopiliakalniai, Balskų, Lylavėnų senkapiai, Tamošaičių akmuo, senovinės gyvenvietės, dvarvietės ir kapinaitės. Vienas įspūdingiausių Pagramančio piliakalnis su senovės gyvenviete prie Akmenos ir Gramančios upių santakos. Parko teritorijoje daug senųjų kaimo kapinaičių. Įdomus Pagramančio miestelis su bažnyčia (urbanistinis kompleksas).
Draustiniai :

Akmenos kraštovaizdžio draustinis

Jūros kraštovaizdžio draustinis

Tyrelių kraštovaizdžio draustinis

Plynosios telmologinis draustinis

Lylavos hidrografinis draustinis

Laisvalaikis ir pramogos :
Žvejybai tinkamiausia yra Balskų užtvanka ir Jūros upė. Net ir sausą vasarą baidarėmis ir plaustais galima keliauti Jūros upe. Akmenos upe plaukoma tik pavasarį. Jos gilūs kanjonai, smarkios rėvos ir aštrūs akmenys palieka gilų įspūdį. Rekreacijai labai tinka „Lakštingalų slėnis“.
Žemėlapis :
http://pagramantis.am.lt/VI/files/Image/parko%20schema%20galutine%20A2.jpg
Šaltiniai :
https://padlet-res.cloudinary.com/image/fetch/a_exif,c_limit,dpr_1.0,f_auto,fl_lossy,w_703/http%3A%2F%2Feden.tourism.lt%2Fuploads%2Fmedia%2Fimages%2Fpagramancio_regioninis_parkas_files%2Fimage006.jpg
http://pagramantis.am.lt/VI/files/Image/parko%20schema%20galutine%20A2.jpg

# data[].attributes.body
Metelių regioninis parkas yra pietvakarių Lietuvoje. Bendras plotas – 15300 ha (miškai 22 %, ežerai 28 %). Direkcija Meteliuose. Parkas įsteigtas siekiant išsaugoti didžiųjų Pietų Lietuvos ežerų ir jų apylinkių kraštovaizdį, gamtos ir kultūros vertybes.
Didžiausios parko gamtos vertybės – tai vieni švariausių ir tinkamiausių poilsiui šalyjeDusios, Metelio ir Obelijos ežerai su plačiais smėlio atabradais. Jie suteikia ilgalaikį prieglobstį didžiausiam migruojančių vandens paukščių būriui Dzūkijoje, išsiskiria gausiomis ežeruose gyvenančių žuvų atsargomis.
Įdomūs aštuoni parko piliakalniai, daugiausia išsidėstę ežerų prieglobstyje. Nuo švedų karų laikų išlikusi katalikų garbinama vieta – Kryžių koplyčia, 1863 m. sukilėlių kapai, daili Metelių bažnyčia. Po Valakų reformos išlikę dideli išretintieji gatviniai kaimai taip pat turi kultūros vertybių požymių.
Žemėlapis :
http://www.meteliuparkas.lt/imgz/map2_m.jpg
Šaltiniai :
http://g2.dcdn.lt/images/pix/file47338227_7c27c199.jpg
http://www.meteliuparkas.lt/imgz/map2_m.jpg

# data[].attributes.body
Šaltinis :
https://www.youtube.com/watch?v=bE8MeyS9xwc

# data[].attributes.attachment_link.title
Čepkelių Gamtinis Rezervatas / Time-lapse of Lithuanian Nature in Čepkeliai

# data[].attributes.attachment_link.description
Gražiausi Čepkelių aukštapelkės valstybinio gamtinio rezervato Dzūkijos Nacionaliniame parke vaizdai vasarą: upės, upeliukai, aukštapelkė, raistas, miškas...

# data[].attributes.body
Pačiame pietiniame Lietuvos pakraštyje, šalia sienos su Baltarusija,telkšo
Čepkelių pelkynas. Kai eini juo, po kojomis girdisi čep, čep, čep. Manoma, kad nuo to ir kilo Čepkelių pavadinimas. Čia 1975 metais buvo įkurtas Čepkelių valstybinis gamtinis rezervatas, tam kad būtų išsaugotas didžiausias Lietuvoje natūralaus hidrologinio režimo Čepkelių pelkynas, mišku apaugusios žemyninės kopos bei pelkės, supančios miškus, su šiems biotopams būdinga bei reta augalija, gyvūnija ir grybija. Rezervato plotas – 11212 hektarų.
Šioje teritorijoje nevykdoma jokia ūkinė veikla ir stipriai apribotas žmonių lankymasis. Čepkelių rezervate susiformavusi gamtinė aplinka ypatinga tuo, kad čia susitinka šiaurinės ir pietinės augalų bei gyvūnų rūšys. Tai didžiausi Lietuvoje aukštapelkės plotai su šiaurės kraštams būdingomis rūšimis. O aplinkui aukštapelkę supančiuose smėlynuose  įsikūrusios pietinės rūšys.
Žemėlapis :
http://cepkeliai.cepkeliai-dzukija.lt/imgs/800/cepkeliu_map.jpg
Šaltiniai :
https://padlet-res.cloudinary.com/image/fetch/a_exif,c_limit,dpr_1.0,f_auto,fl_lossy,w_703/http%3A%2F%2Fwww.15min.lt%2Fimages%2Fphotos%2F616302%2Fbig%2F1323170946miniatiriniaieerliaipelkje2.jpg
http://cepkeliai.cepkeliai-dzukija.lt/imgs/800/cepkeliu_map.jpg

# data[].attributes.body
Vienintelė pilis Europoje, pastatyta saloje, ir vienas lankomiausių architektūros objektų Lietuvoje.

Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://www.vilniuscitytour.com/uploads/2/5/7/2/25727526/4889965_orig.jpg

# data[].attributes.body
Trakų Pusiasalio pilies teritorijoje, restauruotame dominikonų vienuolyno pastate, veikia Trakų istorijos muziejus.

Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
://www.info.lt/images/nuotraukos/info/2071614_7.jpg

# data[].attributes.body
Trakų istorinis nacionalinis parkas - ne tik pats mažiausias, bet ir vienintelis toks parkas Lietuvoje. Jame, priešingai nei kituose parkuose, itin akcentuojamas kultūros paveldas, istorija ir archeologija. Parke tyvuliuoja 32 ežerai, yra apie 50 istorinių senųjų statinių ar jų likučių. Lankomiausias objektas - Trakų salos pilis - vienintelė išlikusi ežero pilis Lietuvoje. Taip pat lankomas Užutrakio dvaras, Pusiasalio pilis, Senųjų Trakų gyvenvietė.
Žemėlapis :
http://www.arp.lt/f/107/107004/1.jpg
Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
https://padlet-res.cloudinary.com/image/fetch/a_exif,c_limit,dpr_1.0,f_auto,fl_lossy,w_703/http%3A%2F%2Fwww.nemiegok.lt%2Ffiles%2Fimage%2F00%2F162.jpg
http://www.arp.lt/f/107/107004/1.jpg

# data[].attributes.body
Labai senas medis, jo aukštis siekia 17 m.

Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 112 ir 113 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://www.abaidares.lt/files/marsrutai/thumbs/142163_2007_suminai%20pusis_1.JPG

# data[].attributes.body
Aukštaitijos nacionalinio parko kraštovaizdis išsiskiria kalvotomis, mažai sukultūrintomis Aukštaičių aukštumomis ir ežerų virtinėmis.  Nacionalinio parko vertybės apima Šiliniškių gūbrį su legendomis apipinta Ladakalnio kalva. Čia tyvuliuoja giliausias Lietuvoje Tauragno ežeras, vienintelė šalyje Baluošo ežero sala (  ilgasalė) su ežerėliu, Laumakėlių ežeriukai. Parke gausu itin retų augalų ir grybų rūšių, Europos Bendrijos svarbos paukščių, žinduolių, vabzdžių. Aukštaitijos nacionaliniame parke išlikusi medinė Palūšės bažnyčia su varpine. Parkas pasižymi didele tradicinių etnografinių kaimų įvairovę. Seniausius laikus mena Papiliakalnės, Ginučių piliakalnis, akmens ir žalvario amžiaus kapinynai, V - XI a. pilkapynai, sudarantys vieną didžiausių senovės gyvenviečių kompleksų Lietuvoje.
Žemėlapis :
http://www.mapshop.lt/3751/Briedis-Dringis-Aukstaitijos-nacionalinis-parkas.jpg
Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 112 ir 113 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://g1.dcdn.lt/images/pix/aukstaitijos-nacionalinis-parkas-s-paltanaviciaus-nuotr-61736257.jpg
http://www.mapshop.lt/3751/Briedis-Dringis-Aukstaitijos-nacionalinis-parkas.jpg

# data[].attributes.body
Pusiau pustoma 52 m aukščio kopa, stūksanti tie Nida Kuršių nerijoje.

Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
https://www.google.lt/search?hl=lt&site=imghp&tbm=isch&source=hp&biw=1366&bih=667&q=leidykla+debesu+ganyklos&oq=leidykla+debesu+ganyklos&gs_l=img.3...1085.9601.0.10057.26.9.1.16.17.0.147.1003.0j9.9.0....0...1ac.1.64.img..0.10.1004.Rwjem-aqBck#hl=lt&tbm=isch&q=parnid%C5%BEio+kopa&imgrc=-Cu8XT_mou3YfM%3A

# data[].attributes.body
Kuršių nerijos nacionalinis parkas, Valstybinis Kernavės kultūrinis rezervatas ir Vilniaus senamiestis yra įtraukti į UNESCO Pasaulio paveldo sąrašą. Tarptautinės Ramsaro konvencijos sąraše yra Čepkelių, Kamanų ir Viešvilės pelkės, taip pat Žuvinto biosferos rezervatas ir Nemuno delta. Lietuvoje kuriamos NATURA 2000 teritorijos, kuriose siekiama apsaugoti natūralias augalų ir gyvūnų buveines, svarbias visai Europai.

Šaltinis :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.

# data[].attributes.headline
VIENA LABIAUSIAI SAUGOMŲ TERITORIJŲ LIETUVOJE.

# data[].attributes.subject
VIENA LABIAUSIAI SAUGOMŲ TERITORIJŲ LIETUVOJE.

# data[].attributes.body
Viena labiausiai saugomų teritorijų Lietuvoje - Kuršių nerijos nacionalinis parkas, kur auga ir gyvena retos augalų ir gyvūnų rūšys, reikšmingos visos Europos biologinei įvairovei. Tai nepaprasto grožio savita ir vertinga teritorija. Čia lankomi etnografiniai žvejų kaimai, senosios Nidos, Juodkrantės, Smiltynės gyvenvietės, Lietuvos jūrų muziejus, Parnidžio, Sklandytojų, Pilkosios kopos, Thomo Manno memorialinis muziejus ir kultūrinis kultūros centras.
Žemėlapis :
http://www.balticseaportal.net/media/upload/File/Deliverables/MP_curonian_spit/map_SPA%20designation%20proposal%20(2).jpg
Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 110 ir 111 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://www.regionunaujienos.lt/wp-content/uploads/2014/10/Kur%C5%A1i%C5%B3-nerijos-nacionalinis-parkasG.Gra%C5%BEulevi%C4%8Diaus-nerija.lt-nuotr.jpg
http://www.balticseaportal.net/media/upload/File/Deliverables/MP_curonian_spit/map_SPA%20designation%20proposal%20(2).jpg

# data[].attributes.body
Plateliuose tyvuliuoja didžiausias ir giliausias Žemaitijoje Platelių ežeras.

Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 112 ir 113 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://www.zemaitijosnp.lt/cache/images/42b5ff3dae8a5fdb16c73fae59a03c7b.jpg

# data[].attributes.body
Žemaitijos nacionaliniame parke vykstant sudėtingiems ledynmečio ir poledynmečio procesams susiformavo kalvotas, gūbriuotas reljefas, ledo luistai išgremžė gilius ežerų duburius, tarp jų - ir Platelių ežerą. Taip susidarė seklumos, salos ir pusiasaliai, pelkės, ežerai.Parko teritorijoje gyvena visoje Europoje saugomų rūšių paukščiai, auga nuo ledynmečių likę augalai. Žemaitijos nacionaliniame parke veši tankūs eglynai, vakarų taiga vadinami natūralūs spygliuočių ir mišrūs miškai. Išskirtinumo suteikia gamtos paveldo objektai : septynios Platelių ežero salos, Kreiviškių ir Auksalės pusiasaliai, Raganos uosis. Nepastebėti nelieka Beržoro, Ilgio ežerų salos, Birškaus bukas, eglė Boba, Platelių liepa ir vinkšna, Paparčių kaštonas, Stirbaičių ąžuolas, Plokščių miško eglė.

Šaltinis :
Enciklopedija apie Lietuvą. 112 ir 113 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://www.maps.lt/get.php?i.7066:w.1022:h.681

# data[].attributes.body
Ties Merkine atsiveria įspūdinga panorama - čia susilieja Nemuno ir Merkio upės. Pakrantėje stūkso 30 m aukščio Merkinės piliakalnis.

Šaltiniai :
http://www.kelioniulaikas.lt/images/default/source/keliones/dzukijos_nacionalinis_parkas-745-3.jpg
Enciklopedija apie Lietuvą. 108 ir 109 psl. Leidykla Debesų ganyklos.

# data[].attributes.body
Didžiausia saugoma teritorija Lietuvoje - Dzūkijos nacionalinis parkas, užimantis 58 519 ha. Daugiau kaip 90 proc. visos teritorijos yra apaugusi miškais, juose gausu miško gėrybių. Teritorija iš kitų nacionalinių parkų išsiskiria žemyninėmis kopomis, sausais šilais, nepaprastai skaidriais giliaslėniais upeliais ir upėmis, vertingais etnografiniais kaimais. Lankomiausios parko vietovės yra šilinių dzūkų kaimai: Zervynos, Margionys, Žiūrai, Musteika. Taip pat Skrobliaus ir Ūlos upių slėniai, Senovinės bitininkystės muziejus, Liškiavos piliakalnis ir dominikonų vienuolyno ansamblis, Čepkelių rezervato gamtos muziejus.
Žemėlapis :
http://gamta.cepkeliai-dzukija.lt/imgs/796/parko_map.jpg
Šaltiniai :
Enciklopedija apie Lietuvą. 108 ir 109 psl. Leidykla Debesų ganyklos.
http://alkas.lt/wp-content/uploads/2014/01/Dz%C5%ABkijos-nacionalinis-parkas-i%C5%A1-pauk%C5%A1%C4%8Dio-skryd%C5%BEio-V.Polik%C5%A1os-nuotr..jpg
http://gamta.cepkeliai-dzukija.lt/imgs/796/parko_map.jpg

# data[].attributes.body
Šaltiniai :
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/lt/thumb/1/1f/Traku_nacionalinis_parkas.png/150px-Traku_nacionalinis_parkas.png

https://europeanpredators-lithuania.wikispaces.com/file/view/150px-Aukstaitijos_nacionalinis_parkas.png/289199329/165x166/150px-Aukstaitijos_nacionalinis_parkas.png

https://upload.wikimedia.org/wikipedia/lt/thumb/5/52/Pagramancio_regioninis_parkas.png/150px-Pagramancio_regioninis_parkas.png

# data[].attributes.body
Šaltinis :
https://www.youtube.com/watch?v=phiA0QGYfVw

# data[].attributes.attachment_link.title
Atrask ir pažink Lietuvos saugomas teritorijas

# data[].attributes.attachment_link.description
Lietuva graži šalis. Joje daug sraunių upių ir ežerų, daug kalvynų, kalvų ir slėnių, gausu miškų, pelkių ir pievų. O kur dar didingi seni medžiai, unikalūs akmenys, atodangos, gaivūs šaltiniai, augalai, gyvūnai ir grybai? Savitas ir kultūros paveldas: piliakalniai, pilkapiai, alkakalniai, pilys, kaimai. Visas paveldo vertybes jungia nuostabūs kraštovaizdžiai.

# data[].attributes.body
Šaltinis :
http://lom.emokykla.lt/MO/Biologija/saugomos%20teritorijos.ppt

# data[].attributes.headline
SKAIDRĖS „ SUSIPAŽINKIME LIETUVOS SAUGOMOS TERITORIJOS“

# data[].attributes.subject
SKAIDRĖS „ SUSIPAŽINKIME LIETUVOS SAUGOMOS TERITORIJOS“

# data[].attributes.body
Šaltinis :
http://keliaukkitaip.lt/~downloads/susipazinkime%20su%20ST_Dianos.pdf

# data[].attributes.body
Kiek daug Lietuvoje vertingų gamtos ir kultūros turtų, kuriuos reikia saugoti ir puoselėti. Tam šalyje įsteigta apie 400 saugomų teritorijų, jos užima daugiau nei 15 proc. Lietuvos ploto. Tai net penki nacionaliniai parkai, trisdešimt regioninių parkų, trys valstybiniai gamtiniai rezervatai, vienas biosferos rezervatas ir įvairūs draustiniai.

Šaltinis :
Enciklopedija apie Lietuvą. 108 ir 109 psl. Leidykla Debesų ganyklos.

# data[].attributes.body
Lietuvos saugomų teritorijų sąrašas su nuorodomis į jų internetinius puslapius

Rezervatai:

1. Čepkelių gamtinis

2. Kamanų gamtinis

3. Viešvilės gamtinis

4. Žuvinto gamtinis

5. Kernavės kultūrinis

6. Vilniaus pilių kultūrinis

Nacionaliniai parkai:

1. Aukštaitijos

2. Dzūkijos

3. Žemaitijos

4. Kuršių Nerijos

5. Trakų istorinis

Regioniniai parkai:

1. Anykščių

2. Asvejos

3. Aukštadvario

4. Biržų

5. Dieveniškių istorinis

6. Dubysos

7. Gražutės

8. Kauno Marių

9. Krekenavos

10. Kurtuvėnų

11. Labanoro

12. Metelių

13. Nemuno deltos

14. Nemuno kilpų

15. Neries

16. Pagramančio

17. Pajūrio

18. Panemunių

19. Pavilnių

20. Rambyno

21. Salantų

22. Sartų

23. Sirvėtos

24. Tytuvėnų

25. Varnių

26. Veisiejų

27. Ventos

28. Verkių

29. Vištyčio

30. Žagarės

Šaltinis :
https://saugomosteritorijos.wordpress.com/lietuva/teritoriju-sarasas/

# data[].attributes.body
Viduramžiais kunigaikščių ir žemvaldžių medžioklės plotuose, kuriuos galima prilyginti medžioklės draustiniams, buvo draudžiama be reikalo lankytis, baidyti žvėris, trukdyti jiems maitintis.1918 m. paskelbus Lietuvos nepriklausomybę, ir vėliau, baigiantis XX a. 4-ajam dešimtmečiui, pradėta steigti gamtinius rezervatus. Iškart po Antrojo pasaulinio karo imta steigti medžioklės draustinius, rezervatus, ūkius, kurių tikslas buvo išsaugoti gamtos turtus, o ypač – medžiojamuosius žvėris ir paukščius. Daugelis šių teritorijų tapo būsimų draustinių, valstybinių parkų ir rezervatų užuomazga. 1960–1975 m. įsteigta beveik 100 draustinių. Tuo metu saugomos teritorijos užėmė 2 % Lietuvos teritorijos. Po nepriklausomybės atkūrimo 1990 m. įsteigti 4 nacionaliniai ir 30 regioninių parkų. Šiuo metu saugomos teritorijos užima 11,5 proc. Lietuvos teritorijos.
Saugomų teritorijų tinklo kūrimas:

XX a. 4-ajame dešimtmetyje įsteigti Žuvinto, Kiauneliškio ir Kamšos gamtiniai rezervatai;

1974 m. įsteigtas pirmasis Lietuvoje Aukštaitijos nacionalinis parkas (anksčiau vadintas Lietuvos TSR nac. parku);

1975 m. įsteigtas Čepkelių, 1979 m. – Kamanų, 1991 m. – Viešvilės valstybiniai rezervatai;

1991 m. buvo įsteigti Dzūkijos, Kuršių nerijos ir Žemaitijos nacionaliniai bei Trakų istorinis nacionalinis parkas;

1992 m. įkurta 30 regioninių parkų.

Šaltinis :
https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvos_saugomos_te

# data[].attributes.body
Lietuvos saugomos teritorijos skirtos gamtai ir kultūros paveldo kompleksams, ekologinei pusiausvyrai ir biologinei įvairovei išsaugoti, gamtos ištekliams atkurti. Jose taip pat sudaromos sąlygos pažintiniam poilsiui, moksliniams tyrimams, gamtosauginiam ir etnokultūriniam švietimui.

2012 m. duomenimis, saugomos teritorijos užima apie 10 214 km² plotą (apie 15,6 % visos šalies teritorijos):[1]

draustiniai (1561,1 km²)

regioniniai parkai (4493,6 km²)

nacionaliniai parkai (1443,3 km²)

rezervatai (187,7 km²)

biosferos rezervatai ir poligonai (2520 km²)

Šaltinis :  https://lt.wikipedia.org/wiki/Lietuvos_saugomos_teritorijos

# data[].attributes.body
Šaltinis :  https://saugomosteritorijos.files.wordpress.com/2011/05/picture11.jpg