# data[].attributes.body
käivad kartulipõlde üles kündmas ja see tekitab inimestele peavalu
-Liana, Susanna

# data[].attributes.body
Tavaliselt sünnib 5-6 põrsast.
-Liana

# data[].attributes.body
metssea suurim looduslik vaenlane on hunt, kes murrab põhiliselt põrsaid. ei saa ka välistada, ety ka ilves või karu võivad mõne metssea murda
-Emma

# data[].attributes.body
suurem osa toitu leitakse maa all sonkides, samuti süüakse taimede maapealseid osi
-Emma

# data[].attributes.body
metssiga on omnivoor. ta sööb taimejuuri , risoome, mugulaid, lehti ja noori võrseid, vihmausse ja linnumune. Nälja korral võivad isegi nõrku või surnud liigikaaslasi süüa.
-Susanna ja Liana

# data[].attributes.body
Kehakaal võib olla kuni 320kg. Kehapikkus 90-200cm.  Isastel on 4 kihva ja emastel 2.
-Susanna

# data[].attributes.body
Praegu elab eestis üle 20000 isendi mis on viimase 50 aasta suurim, selline suur hulk on tingitud pehmetest talvedest, pidevast lisasöötmisest ja vaenlaste vähesusest.
-Emma

# data[].attributes.body
Võib olla tumehallides ja pruunides toonides. Jässakas kere ja suhteliselt pikad jalad. Põrsad on sündides helepruunide triipudega
-Susanna

# data[].attributes.body
Metssiga elab kõikjal eestis aga peamiselt Lääne- ja Lõuna-Eestis.
-Emma

# data[].attributes.body
Tihti elab 9-10 aastat aga võib ka 25 aastaseni. Nad on öise eluviisiga ja on aktiivsed varahommikus kuni hljaõhtuni. 4-8 tundi nad otsivad süüa gruppiga.Nad suhtlevad oma vahel igasuguste röhitsemistetga.Jookuaeg algab novembris ja lõppeb jaanuaris.Tiinus kestab 4,5-5 kuud.
-Liana