# data[].attributes.body
Dúll A.(2001) Az érzékelés és az észlelés. In Oláh Attila és Bugán Antal (szerk.) Fejezetek a pszichológia alapterületeiből. Második, bővített kiadás, Budapest: ELTE Eötvös Kiadó. pp:1-20
https://www.researchgate.net/profile/Andrea_Dull/publication/296994766_Az_erzekeles_es_az_eszleles/links/56dc60b808aebe4638c02f2b.pdf

# data[].attributes.body
- ingerek felvétele az érzékszerveinkben található receptorok segítségével, majd ezek ingerületté alakítása.
-érzékelés a környezet energiáira adott megkülönböztető idegi válasz
-az érzékelés eredménye az érzéklet

# data[].attributes.body
az érzékszervekből az agyhoz érkező idegi információ

# data[].attributes.body
-Az érzékelés monomodális, egyszerű (analizáló) folyamat.
-információk regisztrálása és arra adott idegi válasz

# data[].attributes.headline
Az ingerületek lehetnek kémiai vagy fizikai ingerek a külvilágból, vagy a test belső világából

# data[].attributes.subject
Az ingerületek lehetnek kémiai vagy fizikai ingerek a külvilágból, vagy a test belső világából

# data[].attributes.body
1. külső érzékelés: az inger a távolból hat (látás, hallás, bőrérzékelés, szaglás és ízérzékelés)
2. belső érzékelés: egyensúly-, mozgás-, helyzetérzékelés

# data[].attributes.headline
Az alkalmazkodásban fontos, hogy érzékszerveink hogyan észlelik a változást

# data[].attributes.subject
Az alkalmazkodásban fontos, hogy érzékszerveink hogyan észlelik a változást

# data[].attributes.body
folyamatos inger esetén a receptorok egy része „érzéketlenné” válik, ekkor a receptor aktivitása csökken, vagy megszűnik
Pl.: a fejünken a sapkát nem érezzük állandó jelleggel

# data[].attributes.headline
Abszolút küszöb, ingerküszöb, különbségi küszöb

# data[].attributes.subject
Abszolút küszöb, ingerküszöb, különbségi küszöb

# data[].attributes.body
- Mekkora az a legkisebb inger, amelyet az érzékszerv már felvenni képes
2 féle abszolút küszöb
1. alsó küszöb: mekkora ingerintenzitást észlel
pl:  pl. a szaglás ingerküszöbe "egy csepp parfüm szétterjedve mintegy hat szobányi térben"
2. mekkora erősségű ingert képes még észlelni anélkül, hogy fájdalmat éljen át
A két küszöbérték az észlelési tartományt határozza meg

Különbségi küszöb: mennyire különböztethető meg két inger,  két szenzoros inger közötti legkisebb észrevehető eltérés
pl:   milyennek kell lennie egy új autó karosszériájának ahhoz, hogy a vásárlók biztosan beazonosítsák a márkát, azonban észleljék, hogy ez új, divatos forma

# data[].attributes.headline
Az érzékszervek csak azokat ingereket képesek feldolgozni, melyek meghatározott intenzitásúak, minőségileg megfelelnek az érzékszervnek, megfelelő ideig hatnak

# data[].attributes.subject
Az érzékszervek csak azokat ingereket képesek feldolgozni, melyek meghatározott intenzitásúak, minőségileg megfelelnek az érzékszervnek, megfelelő ideig hatnak

# data[].attributes.body
1.      Látás

2.      Hallás

3.      Szaglás

4.      Ízlelés

5.      Bőrérzékletek (tapintás, hőmérséklet, fájdalom)

6.      Egyéb testérzékletek (kinesztézis, vesztibuláris)

# data[].attributes.body
- Először Thomas Reid, skót filozófus különítette el a két folyamatot a 18.sz.-ban

# data[].attributes.body
Az észlelés és az érzékelés a kogntív működések alapját, a gondolkodás előfeltételét képezik

# data[].attributes.body
A környezet ingerei hatnak a gondolkodásunkra és a viselkedésünkre, de ehhez szükséges, hogy ezeket az ingerületeket felfogjuk, értelmezzük, vagyis észleljük. --> ingerektől való elszakítás kóros idegrendszeri folyamatokat indíthat el.

# data[].attributes.body
Oláh A. (2006). Pszichológiai alapismeretek.Budapest: Bölcsész Konzorcium. pp.118-119
http://mek.niif.hu/05400/05478/05478.pdf

# data[].attributes.body
Radványi K. (2010). Érzékelés, észlelés, integráció - Kükelhaus élménykertje. Gyógypedagógiai szemle, 38(2), pp:145-154
http://epa.oszk.hu/03000/03047/00049/pdf/EPA03047_gyosze_2010_2_145-154.pdf

# data[].attributes.body
Az észlelés magasabb idegrendszeri folyamatokat feltételez, ugyanis e megismerési folyamatok alatt az ingerület tudatosítását, az érzékszervi benyomások tárggyá, jelentéssé szerveződését értjük.

# data[].attributes.headline
Érzékelés és észlelés közti főbb különbségek

# data[].attributes.subject
Érzékelés és észlelés közti főbb különbségek

# data[].attributes.body
Konstruktív percepció:
az  észlelés  nem objektív,   az  észlelő  az  érzékelt

ingerek  alapján  mintegy  felépíti,  megkonstruálja  az  észleletet:  hozzáteszi  saját  tapasztalatait,

elvárásait és ezek alapján értelmezi

a szenzoros információt. Az ingerek jelentése tehát nem "adott", hanem a kogníció határozza meg.

Közvetlen percepció:
az észleléshez nincs szükség magasabb rendű folyamatokra. A  való  világ  tartalmazza  az  összes  kontextuális  információt,  ami  az

észlelési  ítéletek  meghozatalához  szükséges,  és  erre  az  ítélethozatalra  szervezetünk  születésünk pillanatától képes.

# data[].attributes.body
A perceptuális konstanciák azt jelentik, hogy az észlelt tárgy percepciója ugyanaz marad akkor is, ha a tárgy közvetlen érzékelése megváltozik.
Ilyenek: nagyság-, alak- és a világosságkonstancia.

# data[].attributes.body
Egy tárgy, személy (pl. egyre közeledő ismerős) méretét annak ellenére változatlannak észleljük, hogy a retinális proximális inger (ismerősünk retinaképe) megváltozott.

# data[].attributes.body
Az adott tárgy alakját a retinális  kép alakjának megváltozása

ellenére is állandónak észleljük. Pl. a csecsemőnek meg kell tanulnia, hogy a cumisüveg egy és ugyanaz a tárgy akkor is, ha egyszer oldalról, egyszer pedig szemből látja, annak ellenére, hogy a retinakép teljesen eltér a két nézőpont esetén.

# data[].attributes.body
Annak ellenére, hogy a szemünkbe érkező fény mennyisége változik, azonosan megvilágítottnak észleljük a tárgyat.

# data[].attributes.body
A mélységészlelés során számos vizuális mélységjelzőt használunk. Ezek a tárgyak tőlünk való viszonylagos távolságáról tájékoztatnak bennünket.

A konstruktivista észlelés elmélet szerint:
a mélységjelzők tanulás eredményei, kialakulásuk után összekapcsoljuk ezeket a retinán keletkező kétdimenziós képpel.

A közvetlen észlelés elképzelés hívei szerint:
a tárgyak távolsága a térben része a szervezett optikai elrendezésnek.

# data[].attributes.body
formák és mintázatok percepciója

# data[].attributes.body
Megközelítései:
- Gestalt-elmélet
- Tulajdonság-detektor elképzelés

# data[].attributes.body
Szerveződési elvei:
1. Közelség: az egymáshoz közeli elemek összetartozónak, egy csoportban levőnek látszanak.
2. Hasonlóság: a hasonló elemek egy csoportba sorolódnak.
3. Zártság: hajlamosak vagyunk zártnak vagy teljesnek észlelni ténylegesen nyitott vagy hiányos alakzatokat, tárgyakat.
4. Szimmetria: egy középső (látszólagos) tengelyre tükörszimmetrikusnak tűnő két alakzatot egyetlen teljes formának észlelünk.
5. Közös mozgás: az ugyanabba az irányba, ugyanolyan sebességgel mozgó elemeket egy csoportba tartozónak észleljük.

# data[].attributes.body
Pszichofiziológiai elképzelés, amely a formaészlelést az agyi neuronok működésére vezeti vissza.