# data[].attributes.body
Velike vrste narastu do 8 m, neke do 10 m (anakonde, šarene boe i pitoni).

# data[].attributes.body
Mjesto s najgušćom populacijom otrovnica je otok Queimada Grande pred istočnom obalom Brazila.Neke su zmije svoje žlijezde slinavke preoblikovale u žlijezde koje umjesto sline luče otrov.Samo oko 400 vrsta zmija su otrovnice, a od toga je njih 50 potencijalno smrtonosna za čovjeka. Najotrovnija kopnena zmija na svijetu je australski kopneni taipan.

# data[].attributes.body
Zmije ugrizu godišnje oko 5 milijuna ljudi, od čega umre oko 125.000 ljudi. 70% zmijskih ugriza događa se u visini gležnja ili niže.

# data[].attributes.body
Nekoliko puta godišnje zmije skidaju kožu zato što se istrošila od puzanja tlom, ili zato što im je postala premala. Prije "presvlačenja" prestanu jesti, oči im postanu mutne, a koža promijeni boju. Stare se kože riješi trljajući tijelo o granje ili kamen. Prema odbačenoj koži često se može odrediti vrsta zmije.

# data[].attributes.body
Ne ubijaju sve zmije otrovom. Neke se omotaju oko žrtve, stisnu je i uguše. Potom je progutaju cijelu. Da bi im to uspjelo, moraju širom razjapiti usta. Mišići u tijelu guraju životinju do zmijina želuca. Zmije se hrane manjim plijenom, ali često ugrizu i čovjeka.

# data[].attributes.body
Poznate vrste zmije u Hrvatskoj su: riđovka, poskok i bjelou

# data[].attributes.attachment_link.title
EVO KAKO ZMIJSKI OTROV DJELUJE NA ČOVJEKOVU KRV

# data[].attributes.body
Zmije su vrste gmazova.Vode porijetlo od predaka koji su ličili na guštere. Njihovo hladno i suho tijelo prekrivaju ljuske.Zmije žive širom svijeta i u vrlo različitim okolišima, od brdskih područja do slatkih voda i mora. Daleko najveći broj vrsta živi u tropovima. U Europi u rijetka mjesta gdje ne žive zmije spada Irska.