# data[].attributes.body
Är de sant?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Attentatet på Drottninggatan

Kort efter fredagens misstänkta terrordåd i Stockholms innerstad spreds flera uppgifter och bilder på nätet och i sociala medier. Vissa av dem var manipulerade och avsiktligt vilseledande.
Läs mer: Stockholms kulturliv öppnar igen efter attentatet

Att citatet han sprider var fejk var tydligen inte viktigt? pic.twitter.com/jHkwgV5E7S
- Hanna Gustafsson (@fluffyhannis) 8 april 2017

I en stillbild från SVT:s sändning intervjuas en präst ur Svenska kyrkan och till bilden har någon monterat ett citat som tillskrivs prästen: "Vi måste kunna förlåta sådana här hemska handlingar". Richard Jomshof, Sverigedemokraternas partisekreterare, spred bilden vidare på Twitter med kommentaren "Nej, det måste vi inte alls".

Svenska kyrkan dementerade citatet via sitt officiella twitterkonto: "Citatet som är monterat i bilden är falskt. Prästen som deltog i samtalet sa inte detta". Jomshof tog sedermera bort sin tweet, men den hade vid det laget redan spritts vidare i nästan 300 retweets och gillats av 650 personer.

Var kritiska till det ni ser. Rasister manipulerar bilder från gårdagen och klistrar in bilder på obrydda muslimer. Köp inte deras narrativ. pic.twitter.com/5Op7j70Aat
- acke (@sauronlol) 8 april 2017

En annan bild som spreds i sociala medier föreställde en kvinna i hijab som till synes oberörd promenerar förbi de liggande övertäckta kropparna på Drottninggatan. Kvinnan var dock inte på platsen, utan har klippts in från en bild från dådet vid Westminster i London den 22 mars. Det har även, av en frilansfotograf på plats, påpekats att kvinnan inte är likgiltig utan i chocktillstånd.
Elisabeth Åsbrink: Ge terroristerna största möjliga motstånd
Hatsajten Avpixlat skrev en artikel med rubriken "Detta är den misstänkte terroristen" där en 38-årig man hängs ut med namn och bild. Men den gripne 39-åringen som misstänks för dådet är inte samma person som Avpixlat pekar ut. Till Metros sajt Viralgranskaren skriver den beskyllda 38-årige mannen: "Jag har fått stänga ner alla mina konton på sociala medier. De svär åt mig och planerar hur de ska mörda mig och min familj. Jag vågar inte skicka mina barn till skolan".

Sociala medier-kontot Politikfakta, en alternativmedial plattform som kallar sig "en oberoende nyhetssida som belyser orättvisor, lögner och dumheter med vassa pennor, fakta och satir", skrev på Facebook: "Vittne till terrordådet i Stockholm: 'Tre män hoppade ur lastbilen, började skjuta och försökte hugga människor med kniv'. Hur kommer det sig att svensk media ger oss en helt annan bild av terrordådet i Stockholm?" Uppgifter har inte bekräftats från något håll men publiceringen låg fortfarande kvar på söndagen.

Politikfakta spred även en twitterbild tagen från TV4:s livesändning. Bilden föreställer en förbipasserande liten pojke som i bakgrunden gör en grimas och tummen upp mot kameran. I bildtexten tas detta som intäkt för att handla om muslimer som firar dådet framför kameror.
Maciej Zaremba: Det är upp till oss att bevara tilliten
Fredrik Wass är omvärldsbevakare, anställd på Sveriges tidskrifter. Han menar att syftet med desinformationen är att utifrån en förutbestämd, ofta politisk agenda sprida propaganda som gynnar det egna intresset.

- På ett sätt är det också precis det här som terrorhandlingar syftar till, att sprida ett budskap som ska få oss att bli rädda, osäkra och minska vår tillit till varandra. Det här är inget nytt som bara sker nu, det sker hela tiden i våra flöden, och många aktörer tjänar på att piska upp motsättningar mellan grupper och polarisera frågor som i grunden är väldigt komplexa och svåra att svara på, säger Fredrik Wass.

- Det finns inga enkla eller snabba svar, speciellt inte när något precis har inträffat. Just det informationsunderskottet utnyttjar den som sprider desinformation genom att själv ge snabba och falska svar som har vinklats för att passa ett ideologiskt syfte, säger han.
Björn Wiman: En ny erfarenhet har bränts in i oss - i dag är vi alla stockholmare
Som sociala medier-användare är det viktigt i en sådan här situation att tänka på att ingen uppgift, oavsett var informationen kommer ifrån, kommer vara hundra procent korrekt mitt i nyhetshändelsen, säger han.

- Försök hitta fler källor. Om du nås av ett budskap som har en tydlig åsikt och som kommenterar händelsen snarare än att objektivt berätta vad som händer, fundera på vem som tjänar på att just det budskapet sprids.
Läs mer: Går det att möta ett vansinnesdåd med en humorshow? Finns det någonting nytt i desinformationsaktionerna kring det här dådet, eller liknar det hur det sett ut vid tidigare attacker?
- Ju större en nyhetshändelse är, desto mer ökar risken för desinformation i form av falska uppgifter, manipulerade bilder och så vidare. En stor skillnad jämfört med andra händelser är förstås att det här inträffade på en plats med både kulturell och geografisk närhet till väldigt många svenskar.

- Jag vet inte om det har påverkat själva budskapet i det som sprids speciellt mycket, men sociala medier-diskussionerna har haft ett starkt fokus på gemenskapen och stödet för polis- och räddningspersonal, vilket jag upplever har balanserat den falska och politiskt vinklade informationen. Det är dock för tidigt att göra en komplett analys av hur desinformation spridits eftersom rapporteringen pågår just nu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Så utnyttjas attacken i Stockholm för att sprida propaganda i sociala medier - DN.SE

# data[].attributes.attachment_link.description
Attentatet på Drottninggatan Kort efter fredagens misstänkta terrordåd i Stockholms innerstad spreds flera uppgifter och bilder på nätet och i sociala medier. Vissa av dem var manipulerade och avsiktligt vilseledande. Läs mer: Stockholms kulturliv öppnar igen efter attentatet Att citatet han sprider var fejk var tydligen inte viktigt?

# data[].attributes.attachment_link.title
Introducing the self-driving bicycle in the Netherlands

# data[].attributes.attachment_link.description
Crazy golden eagle almost got away with baby

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.body
För dig som vill veta lite mer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ett filter i huvet

Ett metodmaterial för unga och vuxna om sexuell utsatthet på nätet. Materialet finns för båda unga och vuxna.

Ungas nätvardag

Unga nätvardag är ett material för fri användning i skolan. Materialet är framtaget av Surfa Lugnts experter och finns för två målgrupper: 1. Vuxna till vuxna och 2. Vuxna och unga.

#Nätprat - Telenors projekt mot otrygghet på nätet

Telenors projekt #nätprat fokuserar på samtalet mellan föräldrar och barn om nätet. Här finns bland annat en guide för hur man tala med sitt barn om nätet och ett nätpratsquiz. Gå till #Nätprats webbplats.

Att stötta ditt barn till en trygg skola - snabbkurs för vuxna

Organisationen Friends har skapat en kurs, eller simulering som den också kallas, för är att erbjuda dig som vuxen nya perspektiv, kunskap och verktyg. Man vill inspirera till handlingskraft för att vi tillsammans ska kunna skapa en trygg och jämlik uppväxt för barn och unga. Gå till kursen.

Hat på nätet

Är det så att man kan säga vad som helst på internet? Nej, det är naturligtvis inte sant. Det finns många regler som sätter gränser för vad man får säga eller skriva på till exempel Facebook, Instagram och Ask.fm. Till Hat på nätet finns kortfilmer och en lärarhandledning. Ladda ner Hat på nätet.

Nätkränkningar - hur vanligt är det?

Folder med några av de viktigaste resultaten från Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågors rapport Nätkränkningar. Vad är det värsta man kan bli utsatt för? Hur vanligt är det att känna sig illa behandlad? Ladda ner Nätkräkningar.

Duckface/Stoneface

Duckface/Stoneface - en lärarhandledning kring bilder, sociala medier och genusskillnader . Om hur ungas syn på sig själva och andra påverkas av bildkommunikationen i sociala medier. Materialet finns i två versioner - en för högstadiet och en för gymnasiet. Lärarhandledning för gymnastiet

Vilja veta! - två lektionsförslag: ett för mellanstadiet och ett för högstadiet. De består av en en-timmeslektion om vår medievardag. Syftet med lektionen är att barn och vuxna ska lära sig mer om varandras liv på nätet, så att fler vuxna - lärare, föräldrar samt övrig skolpersonal - talar med och möter barn och unga kring vardagen på nätet. Materialet är framtaget av Statens medieråd. Läs mer om Vilja veta!

MIK för mig är digital onlineutbildning i medie- och informationskunnighet. Den finns i tre versioner: en för lärarlaget, en för undervisning i klassrummet och en för folkbiblioteken. Bakom utbildningen står Statens medieråd. Läs mer om MIK för mig.

Jag <3 internet

"Jag <3 internet" - ett material om ens rättigheter och skyldigheter på nätet. Det finns i två versioner, en för mellanstadiet och en för högstadiet/gymnasiet. Materialet är framtaget av Statens medieråd.

Jag <3 internet för mellanstadiet: I materialet diskuteras komplexa frågor som många unga måste hantera i sin nätvardag.

Jag <3 internet för högstadiet/gymnasiet: Materialet innehåller praktiska övningar och lektionsupplägg och handlar om allt från bilder, upphovsrätt, internetsäkerhet, hat och mobbning till sex och porr på internet.

Lär om medier

På sidan "Lär om medier" har Statens medieråd samlat information för dig som vill öka kompetensen kring medie- och informationskunnighet (MIK) - under rubrikerna Människan online, Källkritik - vem vad varför, Juridik - vad gäller online? samt Medier nu och då. Varje faktatext har koppling till läroplanen och tillhandahåller arbets- och diskussionsmaterial för målgruppen.

No hate i skolan

"No hate i skolan" är ett stöd till dig som lärare. Det tar upp hur du tillsammans med eleverna kan uppmärksamma och arbeta mot näthat. Materialet är framtaget av Statens medieråd. Läs mer och ladda ner No hate i skolan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ett filter i huvet Ett metodmaterial för unga och vuxna om sexuell utsatthet på nätet. Materialet finns för båda unga och vuxna. Ungas nätvardag Unga nätvardag är ett material för fri användning i skolan. Materialet är framtaget av Surfa Lugnts experter och finns för två målgrupper: 1. Vuxna till vuxna och 2.

# data[].attributes.body
Den virala hajen

# data[].attributes.body
För dig som vill fördjupa internetkunskaperna!

# data[].attributes.attachment_link.description
En samlingsplats för dig som vill kursa på internet om internet

# data[].attributes.body
Undersök källan

När du hämtar information från en källa ska du

svara på följande frågor för att kunna värdera den.

Vem står bakom källan?

• Är det en myndighet?

• Är det en organisation?

• Är det ett företag?

• Är det en privatperson?

• Är det någon som behärskar ämnet?

• Är det någon du litar på?

• Varför är källan skapad?

• Är det för att informera?

• Är det för att presentera fakta?

• Är det för övertyga dig om något?

• Är det för att påverka en opinion?

• Är det för att sälja en produkt eller tjänst till dig?

• Är det för att underhålla dig?

Vem äger adressen?
Korta ned åt vänster!

När du har en länk i din webbläsares adressfält, men inte hittar information om vem som står bakom sajten kortar du ned länken från höger till vänster:

http://www.iis.se/internet-for-alla/guider

http://www.iis.se/internet-for-alla/

http://www.iis.se

Genom att korta ner från höger hamnar du på den huvudadress där

det kan finnas information om vem som skapat innehållet på den längre adressen (länken, URL:en).

# data[].attributes.body
Gör ett flygblad

# data[].attributes.body
Att jämföra hemsidor

# data[].attributes.body
Lär dig baskunskaper om källkritik genom att arbeta med följande frågor.

# data[].attributes.headline
Syfte och centralt innehåll – grundskolan

# data[].attributes.subject
Syfte och centralt innehåll – grundskolan

# data[].attributes.body
Samhällskunskap

Syfte
Genom undervisningen i ämnet samhällskunskap ska eleverna sammanfattningsvis ges förutsättningar att utveckla sin förmåga att:
• söka information om samhället från medier, Internet och andra källor och värdera deras relevans och trovärdighet.

Centralt innehåll
Undervisningen i de samhällsorienterande ämnena ska behandla följande centrala innehåll:

I årskurs 4–6
Information och kommunikation
• Informationsspridning, reklam och opinionsbildning i olika medier. Hur sexualitet och könsroller framställs i medier och populärkultur.
• Hur man urskiljer budskap, avsändare och syfte i olika medier med ett källkritiskt förhållningssätt.

# data[].attributes.body
Söka och granska källor

# data[].attributes.attachment_link.description
Hur källkritisk är du? Att granska och söka källor. Vad är digitala fotspår och en filterbubbla? Tips på hur du kan tänka när du delar information på interne...

# data[].attributes.body
Så ni fattar att de finns på riktigt!

# data[].attributes.attachment_link.description
Internet -- så funkar det! är en illustrerad berättelse för lågstadiebarn som förklarar hur internet och dess adressystem fungerar. Syftet är att möta nyfikenheten hos elever i klass 1 till 3 kring hur internet fungerar och stimulera diskussioner kring tekniken i skolans klassrum.

# data[].attributes.body
Vi ska skapa en Podd under TEMA:
Vi ungdomar som hänger på nätet!

Så här kan de låta..