# data[].attributes.body
Cinkas – cheminis periodinės elementųl entelės elementas, žymimas Zn (lot. zincum), eilės numeris 30.

Cinkas yra pilkas, melsvo atspalvio, minkštas, oro veikimui atsparus metalas. Kambario temperatūroje yra trapus, 100–110 °C temperatūroje – kalus, aukštesnėje kaip 200 °C temperatūroje – labai trapus. Vanduo cinko beveik neveikia. Jis lengvai tirpsta rūgštyse bei šarmuose. Cinkas yra chemiškai aktyvus metalas. Jo paviršius ore visada apsitraukia plona, tankia plėvele.
Daugiau kaip pusė gaunamo cinko suvartojama geležinei skardai cinkuoti. Cinko sluoksnis apsaugo geležį nuo korozijos. Cinkuota skarda tinka stogams dengti, kibirams, vonelėms ir kitiems daiktams gaminti.

Nuodingasis cinko junginys yra fosfidas – Zn₃P₂, kuris plačiai vartojamas graužikams (žiurkėms ir pelems) nuodyti.

# data[].attributes.body
Error 404

# data[].attributes.body
Auksas – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Au, eilės numeris 79, taurusis metalas.

Aukso savybės:

Kietumas – Minkštas, tąsus, kalus

Laidumas elektrai - laidus

Agregatinė būsena - Kieta

Spalva - Geltonas, taurus metalas

Lydymosi temperatūra - 1046,5 °C,

Virimo temperatūra - 2947 °C,

Aukso žemėje yra nedaug, jis sudaro tik 0.00000043% visos žemės masės. Todėl didžiausias rastas aukso luitas – Holtermano plokštė (Australija, 1872) svėrė tik 214,326 kg, kuriame gryno aukso buvo tik 85.05kg.

Naudojamas:

Monetų ir juvelyrinių dirbinių, medalių, dantų protezų, chemaparatūros gamybai. Radiotechnikoje ir elektronikoje naudojami auksu padengti kontaktai ir laidai, aukso atmainomis gydomos vėžinės ligos, auksas dėl savo retumo ir savybių naudojamas kaip pinigai.

# data[].attributes.body
Titanas  yra devintasis pagal paplitimą cheminis elementas Žemėje. Tai IV B grupės metalas žymimas raidėm Ti, kurio eilės numeris yra 22.  Oksiduojasi tik 610 °C ar aukštesnėje temperatūroje, tačiau susidariusi titano oksido plėvelė praleidžia dujas, todėl neapsaugo gilesnių metalo sluoksnių nuo oksidacijos.
Titano šiluminis ir elektrinis laidumas yra mažas.

# data[].attributes.body
Sidabras - cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Ag. Eilės numeris 47, taurusis metalas.
Sidabro savybės:
■ Praleidžia elektors srovę.
■ Chemiškai nelabai aktyvus.
■  Veikiamas halogenų ir sieros, apsitraukia sunkiai tirpstančiu halogenido ar sulfido plėvele.
■ Ore neoksiduoja.
■  Baltas, minkštas, kalus, blizgus metalas.
■  Lengvai tamsėja reaguodamas su vandenilio disulfidu.
■ Lydymosi temperatūra  1234,93 K.
■ Virimo temperatūra  2435 K.
Naudojamas:
■ Iš sidabro nitrato gaminami kiti sidabro junginiai.
■ Naudojamas baterijų gamyboje.
■  Sidabro jodidą AgI kartais naudoja lietuisukelti (ar išsklaidyti debesis).
■ Gaminami indai, įrankiai, papuošaliai, monetos, aksesuarai.

# data[].attributes.body
Aliuminis – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Al, eilės numeris 13. Fizikinės savybės:
☀Lengvas
☀ kalus
☀minkštas
☀plastiškas
☀ tąsus
☀lengvai poliruojamas
☀anoduojamas
☀ atspindintis šviesą
Elementas pirmą kartą gautas 1825 metais H.
Naudojamas :
☀ pakuočių gamyboje
☀ virtuvinių rakandų gamyboje
☀ išoriniam statybos dekoravimui
☀ bei visur, kur būtinai reikalinga stipri, lengva, lanksti darbo medžiaga.
Lydymosi temperatūra: 660,3 °C

Atominė masė: 26,981539 u ± 8×10^−7 u

Atominis skaičius: 13

Elektronų konfigūracija: [Ne] 3s²3p¹

Virimo temperatūra: 2 470 °C

Atradėjas: Hans Christian Ørste

# data[].attributes.body
Sunkieji metalai - grupė periodinės lentelės elementų nuo vario iki švino. Gyviems organizmams yra reikalingi labai maži kai kurių sunkiųjų metalų kiekiai, tačiau dideli šių metalų kiekiai gali būti žalingi. Kiti sunkieji metalai - gyvsidabris, švinas ir kadmis neturi žinomo gyvybiškai svarbaus ar naudingo poveikio organizmams, o jo sankaupos žinduolių organizme gali sukelti sunkių ligų: šių metalų +2 krūvio katijonai lengvai prisijungia prie sieros atomų organizmo fermentuose, taip sutrikdydami normalų funkcionavimą.

# data[].attributes.body
Periodinės lentelės VI grupės cheminis elementas, priskiriamas sunkiesiems metalams, žymimas Pb.

Fizikinės savybės:
🌸Melsvai pilkas
🌸Blizgus
🌸Minkštas, plastiškas
🌸Lydosi 327,4 °C
🌸Galima įrėžti nagu, pjauti peiliu
Nelabai chemiškai aktyvus. Būdamas ore apsitraukia plona oksidų plėvele, kuri saugo nuo tolesnio aplinkos poveikio.
Švinas bei jo junginiai – nuodingi.
Naudojimas:
🌸Krištolui
🌸Optiniam stiklui
🌸Glazūrai
🌸Skydai apsaugantys nuo rentgeno spindulių

# data[].attributes.body
Volframas – periodinės elementų lentelės VIB grupės cheminis elementas, vienas iš sunkiausių metalų.  Jis gali atlaikyti aukštas temperatūras, yra atsparus korozijai ir ugniai. Žymimas W.

Fizikinės savybės:
►Grynas metalinis volframas yra baltos arba sidabrinės spalvos;
►Tankis 19,25g/cm²;
►Vienas iš sunkiųjų metalų;
►Rūgštys beveik nereaguoja su juo;
►Grynas volframas yra minkštas, su priemaišomis tampa kietas ir trapus.;
►Lydymosi temperatūra labai aukšta – 3410⁰C
Naudojimas:
■Elektros lempučių gamyboje;
■ Aukštos įtampos lygintuvų gamyboje;
■ Lydiniai naudojami aviacijos ir raketų technikoje;
■ Rentgeno aparatų vamzdelių gamybai;
■ Diskinių pjūklų gamyboje;
■ Raketų variklių antgalių gamyboje

# data[].attributes.body
Plienas-Plienas – geležies ir anglies lydinys kuriame yra iki 2 % anglies su mangano (0,3…1,8 %), silicio (0,15…1,1 %), sieros (iki 0,06 %) ir fosforo (iki 0,07 %) priemaišomis.
Plieno gavyba elektrinėse krosnyse
Elektrinės krosnys metalui lydyti skirstomos į 3 rūšis: varžines, lankines ir indukcines. Plienai lydomi daugiausia lankinėse ir indukcinėse krosnyse, o spalvotieji metalai varžinėse. Pramonėje daugiausia paplitusios lankinės krosnys, nes jų konstrukcija ir eksploatacija nesudėtinga. Šiose krosnyse elektros energija paverčiama šilumine energija.

Plieno grupės

Atsižvelgiant į anglies ir legiruojančių priedų kiekį, plienai skirstomi į grupes. Statybai vartojamas mažaanglis plienas (iki 0,25 % anglies), mažai legiruotas plienas (ne daugiau kaip 2,5 % legiruojančiųjų priedų) ir visiškai legiruotas (2,5-10 % priedų).

# data[].attributes.body
Šarminiai metalai yra periodinės elementų lentelės IA grupės elementai (litis, natris, kalis, rubidis, cezis ir francis). Visų šarminių metalų atomai išoriniame sluoksnyje turi vieną elektroną, dėl to jie yra chemiškai aktyvūs. Šiems metalams yra būdinga:
* žema lydymosi ir virimo temperatura,
*  mažas tankis,
* gerai praleidžia šilumą ir elektrą.
Taip pat šarminiai metalai sudaro druskas, pvz.:

Natrio chloridas, NaCl, valgomoji druska.

Natrio sulfatas, Na₂SO₄.

Kalio chloridas

Kalio chloratas

Šarminių metalų metališkos savybės stiprėja iš viršaus į apačią. Li ir Na silpnokai reaguoja su vandeniu, o K ir kitų didesnio kiekio reakcija su vandeniu uždarame inde baigiasi sprogimu. Šarminiai metalai minkšti, mažo tankio ir turi metalams būdingas chemines savybes. Gryni gamtoje nerandami ir technikoje labai retai naudojami. Dėl to, kad reaguoja su oru ir vandeniu, laikomi žibale arba alyvoje.
Kadangi šarminiai metalai pasižymi skirtingomis spalvomis nudažant liepsną, tai jie yra naudojami pirotechnikoje, gaminant fejerverkus.
Aldutė Ū.

# data[].attributes.body
Cheminis periodinės lentelės elementas, žymimas Fe.
FIZIKINĖS SAVYBĖS:
•Agregatinė būsena-kieta
•spalva-sidabriškai pilkas
•Kietumas-kieta
•blizgesys-blizgi
•magneto poveikis-įsimagnetina
•tankis-7874 kg/m ³
•lydymosi temperatūra-1539ºC
•elektros laidumas9,7·10-8 Ω·m
CHEMINĖS SAVYBĖS:
• geležis yra vidutinio aktyvumo metalas.
•Drėgname ore ji oksiduojasi(rūdija).
•kaitinama reaguoja beveik su visais nemetalais.
•geležis lengvai tirpsta stipriose,praskiestose rūgštyse ir išstumia vandenilį.
👉🏽Gausiausias metalas Žemėje (Žemės plutoje – antras) ir manoma, kad 10 pagal gausumą elementas visatoje.Manoma, kad didelė geležies koncentracija labiausiai veikia magnetinį Žemės lauką.
Daiva Ch.:)))

# data[].attributes.body
Gyvsidabris – cheminis periodinės elementų lentelės elementas, žymimas Hg, eilės numeris 80.

Fizikinės savybės:

*Blizgantis metalas

*Kambario temperatūroje skystas

*Garuoja temperatūroje ,aukštesnėje,nei -38.8 laipsniai

*Verda prie +356.73°C

*Geras elektros laidininkas

Aukštesnėje temperatūroje garuoja intensyviau, todėl apsinuodijimo galimybė esti didesnė. Gyvsidabris turi skysčio ir metalo savybių.

Naudojamas įvairių matavimo prietaisų, rentgeno, kvarco, neoninių ir kt. lempų, įvairių metalų ir gyvsidabrio lydinių (amalgamų) gamyboje, medicinoje ir stomatologijoje.