# data[].attributes.attachment_link.description
Her skal der tændes for lunten, så raketten af argumenter stryger til himmels med et brag og bliver synlig for læseren i finalen. Hvad skal læseren efter jeres mening mene og gøre nu? Understreg kort, hvad jeres holdning er, og udtryk evt. hvad formålet var med indlægget.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Begynd med at klargøre emnet for læseren. Handler det om offentlig transport, finanspolitik, ulandshjælp, malerkunst eller pingviner? Hvis dit læserbrev er svar på en ytring, en artikel eller en handling, skal det stå i begyndelsen.

2. Vær konkret. Der skal være tale om et specifikt problem. Er togene forsinkede, underskuddet for stort, formålet uklart eller dyret truet? Læserbreve, der begynder med sætninger som "Jeg sidder her med min computer og stirrer ud i haven og tænker på hvad meningen kan være med..." er spild af læserens tid.

3. Problemet skal være alment. Det er altså ikke nok, at du selv har det vanskeligt. Det er i udgangspunktet trist nok, men kun af begrænset interesse for offentligheden. Hvis din nabo, pølsemand, chef eller yogatræner har pisset på din sukkermad, skulle du måske tage det op med vedkommende og ikke ulejlige læserne med det.

3b. På den anden side kan den konkrete oplevelse af uretfærdighed godt have almen interesse, hvis fx togene er konstant forsinkede, hvis en butik nægter at behandle en klage eller hvis en myndighed forsømmer sine forpligtelser.

4. Brug argumenter. Det er altså ikke nok at skrive, at statsministeren er et røvhul eller at kongehuset er noget gøgl. Det er muligvis sandt, men det kommer man ingen vegne med, med mindre det kan belægges med kendsgerninger. Meninger og holdninger er verden fuld af, og der er ikke brug for flere. Dokumenterbare kendsgerninger er en mangelvare.

5a. Respekter din modstanders synspunkt ved at gengive det, så modstanderen kan genkende det. Det betyder ikke, at du er enig, blot at du anerkender modparten i det, der ideelt set bør være en dialog. Det billigste trick i bogen er at fremstille modstanderen som en ophøjet idiot for derefter at skyde ham ned. Endnu nemmere er det at opfinde en fiktiv eller generaliseret modstander som fx "halalhippierne", "de ultra-liberale", "fundamentalisterne", "kulturradikalismen", "racisterne", "marxisterne" og tillægge dem tilsvarende klichéprægede synspunkter. Hvis du sigter mod en modstander, skal du have dokumentationen i orden. Skriv ikke "Det hævdes ofte af xxx-ister, at...." eller "Alle xxx-ister gør hele tiden sådan og sådan..." Find det konkrete citat eller den konkrete handling af en konkret person, organisation eller gruppe og læg det til grund for dit argument.

5b Undlad nedsættende, personlige bemærkninger. "Man må være idiot for at hævde, at..." eller "Det kan kun være sagt af en, som ikke har forstået noget som helst." Hvis meningen er, at folk skal høre efter, er det uhensigtsmæssigt at begynde med at støde dem fra sig. Tilsvarende skal man være meget varsom med motivanalyser. Det er nemt at stikke modparten illegitime motiver i skoene ("NN er i virkeligheden islamist/stalinist/grådig/xx/xx"). Der er dog ikke noget i vejen med at pege på konkrete, men udeklarerede interesser, som en debatdeltager måtte have i en sag, og som har betydning for vedkommendes habilitet, fx familiebånd eller økonomiske interesser. Det er fx relevant at få opklaret om en læge, der udtaler sig til fordel for et bestemt medikament, har aktier i det firma, der producerer medikamentet.

6. Undgå overdrivelser, ironi eller sarkasme. Af en eller anden grund bruger mange tiltaleformen hr. og fru om mennesker, de er uenige med. Denne forlorne respekt er antagelig tænkt som en munterhed, men virker bare mærkelig.

6b. Brug almindeligt nutidsdansk. Hvis dit synspunkt ikke kan bære at stå i klartekst, skulle du måske opgive det. Af samme grund bør skældsord eller udråbstegn undgås.

7. Gør det kort. Dine chancer for at blive misforstået er lige store, uanset om du bruger mange eller få ord. Dine chancer for at blive læst er meget større, hvis du fatter dig i korthed. Hvis dit læserbrev handler om, at der er for mange hundelorte på Frederiksberg, så skriv: "Der er for mange hundelorte på Frederiksberg." og ikke "Her forleden efter at jeg havde indtaget min aftensmad syntes jeg, at det var en god idé at gå en tur. Jeg tog mine sko på og kaldte på min hund. Det er en labrador retriever, som hedder Bent. Vi gik en dejlig tur, men det slog mig, hvorledes mange andre hundeejere på Frederiksberg undlader at samle deres hundes efterladenskaber op. Det er for dårligt."

8. Præcision er en dyd. Hvad du ved med sikkerhed skal angives med sikkerhed. Tæl antallet af hundelorte, hvis det er deres antal, der er dit anliggende. Gengiv citater korrekt og gerne med kilde.

9. Usikkerhed er et vilkår. Entydighed er den udenforståendes privilegium. Nogle gange er man tvunget til at ytre sig på mistanken, og så kan et lille 'måske', et foranstillet 'det må formodes' eller et forsigtigt 'efter det oplyste' være formålstjenligt. Husk at præcision også handler om ikke at påstå, at det uvisse er andet end uvist.

10. Vær handlingsanvisende. Brokkehoveder er der nok af i verden. Hvis alting er for dårligt, findes der ingen løsninger. Hvis du er utilfreds med både atomkraft, vandkraft, vindkraft, kulkraft og solenergi, skal du være forberedt på at leve uden elektricitet.

11. Læg bånd på din vrede. De fleste læserbreve fødes af forargelse, vrede eller indignation, og sådan må det engang nu være. Tidligere foregik der en naturlig modningsproces, indtil brevet var skrevet rent og man kunne komme i postkassen med det. I dag kan en email stykkes sammen og sendes på et øjeblik, og alle debatredaktører elsker et frisk slag i bolledejen. Men hvis man ligger under for sin vrede, har man tabt. Lad dit indlæg hvile natten over og se på det med friske øjne dagen efter. En solopgang og en kop kaffe trækker gerne den værste uforsonlighed ud af folk.

11b. Efterhånden som en debat udvikler sig, vil sandsynligheden for, at nazisterne eller Hitler bliver inddraget, nærme sig 100% (Godwin's Law). Alt kan sammenlignes med nazismen, hvis man har et lidt kreativt forhold til formel logik: Hitler havde en schæferhund, ergo er alle schæferhundeejere nazister. Man bør med andre ord tænke sig grundigt om, før man trækker nazikortet.

12. Vælg dine slag med omhu. Indgå ikke i en brydekamp med en gris. Den elsker det, og du bliver beskidt.

12b. På den anden side: Hvis ingen siger det, der skal siges, bliver det ikke sagt. Alle tror, at alle de andre stiller op. Derfor kan debattører godt føle sig lidt ensomme og derfor have brug for lidt opbakning. Men husk: Der er som regel en grund til, at de ledige standpunkter er ledige, og de indtages som regel kun af folk, der er meget glade for at se deres navn på tryk eller af folk, der bliver betalt for at være udskejet. Det tiltrækker læsere.

12c. Meget lidt er så prætentiøst som skribenter, der hævder at 'kæmpe en ensom kamp' for en sag. Det er kun en kamp, hvis man løber en faktisk risiko ved at ytre sig, jvf. pkt. 15. Nogle mennesker risikerer i kraft af deres ytringer fyring, forulempelser eller endog direkte fysisk vold, og de har krav på vores deltagelse. Alle vi andre må kategoriseres i henhold til en replik fra TV-serien 'The West Wing': "I denne branche er der ingen ofre - kun frivillige."

13. Det handler ikke om at få ret. Gør dig ingen forestillinger om, at du kan omvende din modstander. Det handler i praksis om at klargøre sine synspunkter.

14. Hold inde i tide. Alle kan lide en begavet meningsudveksling. Ingen bryder sig om kværulanter. Kunsten at få det sidste ord er ikke altid et spørgsmål om kronologi, men om kvalitet.

15. Ytringsfrihed består i retten til ikke at blive straffet for synspunkter ytret i offentligheden "dog under ansvar for domstolene" som det hedder i Grundloven. Ytringsfriheden er derimod ikke en ret til at få læserbreve optaget i avisen. Redaktionen kan afvise ethvert indlæg efter selvfastlagte regler. (Dog hører det til god presseskik at lade personer, som er genstand for omtale i avisen/mediet, komme til orde.)

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Begynd med at klargøre emnet for læseren. Handler det om offentlig transport, finanspolitik, ulandshjælp, malerkunst eller pingviner? Hvis dit læserbrev er svar på en ytring, en artikel eller en handling, skal det stå i begyndelsen. 2. Vær konkret. Der skal være tale om et specifikt problem.

# data[].attributes.attachment_link.title
At skrive en kommentar???? - Dansk - Studieportalen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvordan pokker skriver man en kommentar.? Jeg har fået en tekst og udfra den skal jeg så skrive en kommentar/diskossion. arrrrrrh jeg ved ikke hvordan man gøre.... Hjælp søges!!!!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1. Indledning

Hvordan du indleder din klumme, afhænger af hvilket emne, du har valgt (se afs. 3). Men du vil aldrig gå helt galt i byen, hvis du begynder sådan her: "De kender det sikkert godt."

Jeg kalder åbningen for Jens Gaardbo-manøvren, fordi den er utrolig korrekt og fidel på samme tid. Som at stå i en overfyldt bus og blive slikket på albuen af en mand i bowlerhat. En anden populær intro er: "Lad det være sagt med det samme". Efterfulgt af en bemærkning om, at du skam "ikke har noget imod ..." - og så fylder du dit emne på. Det være sig børnefamilier, politibetjente, kvinder med slør eller gøglere etc.

Når du er blevet en mere dreven klummeskriver, kan du indlede din klumme in media res: "Næ, nej, ikke mig!", "Hvad er det med de kvinder?" eller "Hvorfor i alverden skal det være så svært?" Dine læsere vil labbe det i sig.

2. Disposition

Nej! Det er en klumme, du skal skrive, ikke en dansk stil. Skriv din åbning (se afs. 1) og føl dig frem, så tager det ene ord det andet. Hvis du går i stå midt i klummen, kan du indlede et nyt afsnit med et "På den anden side ... " Din argumentation er sådan set ligegyldig. Vi hygger os jo bare. Hav dog alligevel noget humor klar i baghånden. Humor er en god måde at få folk til at sluge et alvorligt eller 'råt' budskab.

3. Emnevalg

Dine meninger kan være lige så interessante som alle andres. Det er faktisk din ret at blive hørt. Vi lever i et demokrati, ikke sandt? Et godt råd er at tage udgangspunkt i din egen hverdag. Intet er for småt, ingen tanke, du har tænkt, er for pinlig, torskedum eller banal. Jo mere ligegyldigt tankegods, du hælder over i din klumme, des større er chancen for, at din læser har tænkt præcis det samme. Kan du se det? Jeg kalder det 'genkendelsens glæde'.

Forskellen mellem jyder og københavnere er altid godt klummestof. Du kan jo være fræk og skrive om, hvor træt du er af den evindelige snak om forskellen mellem jyder og københavnere. Så er vi ude i sådan noget meta.

Monarkiet er taknemmeligt materiale. Læserne elsker kongehuset. Fedt lidt rundt i deres privatliv, kom med lumre antydninger og konkluder myndigt, at monarkiet i Danmark er "en god ting", og at den reklame, "de royale" laver for Danmark i udlandet, er ubetalelig.

Du kan også prøve kræfter med politik, det kræver absolut ingen forkundskaber. En nyhedsvært på DR skrev for nylig i sin klumme i Berlingske Tidende, at Venstres nye socialminister er et forbillede for alle danske kvinder, idet hun "modigt" har fulgt med tiden: "Se bare hendes ansigt, der stråler, hvor mange andre fra årgang 1947 mest ser trætte ud." Ja, så elegant og præcist kan det gøres.

Når du har lavet 10-12 klummer, kan du skrive en klumme om, at du ikke ved, hvad du skal skrive klumme om. Det er min erfaring, at læserne aldrig bliver trætte af det.

4. Afslutning

Som afrunding vil jeg anbefale denne formulering: "Men sådan er der så meget."

# data[].attributes.attachment_link.description
1. Indledning Hvordan du indleder din klumme, afhænger af hvilket emne, du har valgt (se afs. 3). Men du vil aldrig gå helt galt i byen, hvis du begynder sådan her: "De kender det sikkert godt." Jeg kalder åbningen for Jens Gaardbo-manøvren, fordi den er utrolig korrekt og fidel på samme tid.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reportage / Artikel - Dansk - Studieportalen.dk

# data[].attributes.attachment_link.description
Hej der ude! Jeg sidder og skal til at skrive en reportage / artikel, og kan bare ikke komme i gang. Jeg er ikke helt sikker på hvordan man skriver sådan en, hvor den både er god og spændende.&n

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
5 tips til hvordan du skriver en god artikel!
4. Kilder
Vi har mange medlemmer her på Andeby.dk som skriver ting og sager og deres egne avisartikler. Her er nogle tips!

Du kan også give konkrete eksempler som kan understrege det emne du skriver om. Hvis du vil vise hvad nogen andre har sagt eller skrevet, må du sætte det i anførselstegn og ikke ændre på noget af udtalelserne. Du skal også opgive navnet på personen som har ytret det, altså referere til kilden så du ikke stjæler andres tekst.

Kort sagt er der kun fem ting du skal huske at skrive om når du skal skrive en god artikel: Hvem, hvad, hvor, hvorfor og hvornår. Kan du - gerne indirekte - svare på disse spørgsmål i din artikel, har du skrevet en god artikel. Dit dansk skal selvfølgelig også være ok.
5. Afslutningen
Tag iøvrigt gerne billeder med som er relevante og/eller passer ind sammen med det du skriver om.
Når du har skrevet din super-fede artikel så send den lige til Admin - måske vi kan arrangere at din artikel bliver til en rigtig artikel her på Andeby.dk!
I afslutningen må du gerne - hvis det er muligt - komme til en konklusion. Den kan også samle op på hvad der bliver skrevet i indledningen (altså kort fortalt hvad det handler om), stille spørgsmål, eller den kan være en tankevækker. Afslutningen er et godt sted at give udtryk for dine egne meninger, men husk at udtrykke disse på den mest mulige objektive måde.

Se mere om samme emne:

# data[].attributes.attachment_link.title
5 tips til hvordan du skriver en god artikel!

# data[].attributes.attachment_link.description
4. Kilder Du kan også give konkrete eksempler som kan understrege det emne du skriver om. Hvis du vil vise hvad nogen andre har sagt eller skrevet, må du sætte det i anførselstegn og ikke ændre på noget af udtalelserne.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Idéfasen: Det kan være en stor hjælp til dig selv hvis du starter med at lave en brainstorm, tænker over hvor/hvornår novellen foregår og tænker over hvilke personer der skal være med i din novelle. Eksempel på Novelle:

2. I anden fase skal du planlægge din novelle yderligere. Du bør tænke over indledning, handling, slutning og evt. højdepunkter. Hvad skal være i fokus og hvilken konflikt eller handling skal din novelle bygges op omkring? (Bemærk at en novelle som regel er bygget op omkring en handling der får indflydelse på hovedpersonens liv) Du bør også tænke over en genre - altså om det f.eks. er en kærligheds- el. fantasynovelle.

3. Denne fase er skrivefasen. Her handler det om at skrive løs udfra dine noter. Det kan dog være en god idé at være opmærksom på om du varierer dine ord og skriver i et sprog der passer til novellens tid.

4. Den sidste fase er rette fasen. Her gælder det i særdeleshed om at gennemsøge din stil for fejl og lave eventuelle rettelser eller forbedringer. Derudover skal du også kigge på din tegnsætning og dit layout. Det er vigtig at du tænker over hvordan du sætter din stil op da det skal være letlæseligt, overskueligt og se indbydende ud. Layoutet har også indflydelse på din bedømmelse af genrebeherskelse skal du f.eks. skrive en artikel kan det være en rigtig god idé at sætte det op i spalter.

Brugbar viden om noveller:
- Skrives i 1. el. 3. person
- Har en kort handlingstid
- Indeholde få personer
- Bygges op udfra en handling der har afgørende indflydelse på hovedpersonens liv.
- Har evt. overraskende eller åben slutning
- Har ét fokus

En artikel er bygget op af en rubrik, underrubrik, intro, brødtekst og en mellemrubrik. Vi vil her gennemgå dem alle sammen og forklare hvad de bruges til og hvad de skal indeholde, så du kan komme ordentligt i gang med din artikel. http://www.fyldepennen.dk/tekster/8715

* Rubrik ARTIKKEL:
Overskriften skal være kort, præcis og interessant. Den skal være iøjnefaldende og fange læseren. Den må ikke afsløre for meget, altså man må ikke kunne vide hvad historien handler om præcist, men kun kunne gøre sig tanker om det.

Eks.: Integrationsminister, Jens Jensen, var ikke tro mod konen, da han var i byen sidste weekend.

Skriv i stedet:

Minister utro.

Den øverste er for lang og når læseren bladre siderne igennem, gider personen ikke til at læse hele overskriften. Der er ingen grund til at læse den, fordi at overskriften siger for meget.

Den nederste bliver interessant og får folk til at læse den, da den ikke siger for meget f. eks. siger den ikke hvilken minister det er og hvad der egentlig skete.

*Underrubrik Eksempel på artikkel: Eksempel på klumme:
I underrubrikken, skal du lege med ordene og gerne køre noget humor ind over det.
Det særlige ved en underrubrik er dog, at den ikke må indeholde information, som man ikke kan læse andre steder i artiklen. Læseren skal stadig kunne forstå artiklen, hvis man fjernede underrubrikken.
Nogle bruger også underrubrikken som en slags mini-referat af hele historien.
Det er det første læseren læser, så det er vigtig, at det fanger og virker spændende, derfor er det dumt med en masse fyldeord.

F. eks.: Integrationsminister, Jens Jensen, blevet taget med bukserne nede - bogstaveligt talt. Han blev nemlig filmet, da han var sin kone utro til firmafesten.

Her er der information nok og uden tomme ord og samtidig vil man da gerne lige have hele historien. Hvem filmede, hvilken firmafest, hvem var ellers med, hvor skete det henne og hvad så nu?
Læg i øvrigt mærke til, at der ikke er punktum efter underrubrikken. Det er der aldrig.
*Intro
Man starter generelt aldrig med "tomme ord" som 'der', 'en', eller forholdsord som 'i' og 'på'. Det handler om at få folk til at læse videre.
Man kan lege meget med sproget, og det er ikke særligt vanskeligt. Og man kan opnå ganske meget ved simpelthen at ændre ordstillingen.

F. eks.: Der kommer en mand med en stok

Skriv i stedet:

F. eks.: Manden kommer gående med sin stok

Ændringen er meget lille, men sætningen får liv fra det første ord. Og det er præcis det, der får læseren til at fortsætte.

*Brødtekst
Her kommer selve historien. Det er meget ligetil, men husk hele tiden den omvendte rækkefølge: det vigtigste først og det mindst vigtige til sidst.
Derudover skal du undgå lange ord og for mange fremmedord. Og så er det vigtigt at give artiklen liv. Det kan man gøre via nogle meget simple værktøjer. Undgå:

Datid:
Der var engang, ministeren syntes (ligegyldigt, hvad han syntes, men hvad han synes nu, er straks mere vigtigt), jeg gik, osv.

Fremtid:
Der vil være, det vil komme, engang vil der ske, det skal gøres, osv.

Skriv aktivt og i nutid, når det kan lade sig gøre.: Ministeren giver op, Dronningen kommer op ad kirkegulvet. Verdensjournalist.com giver dig muligheden for, osv.

*Mellemrubrik
Ligesom i underrubrikken er der i mellemrubrikkerne mulighed for at lave lidt sjov med ordspil, men her behøver du ikke at være præcis. Mellemrubrikkens funktion er at bryde brødteksten op og derved forbedre læsevenligheden. Men hvis man er lidt kreativ, kan man lave mellemrubrikkerne så interessante, at det ligefrem får læseren til at fortsætte. Her er det enormt vigtigt, at man ikke bruger tomme ord.

1. Klummen argumenterer for et subjektivt synspunkt (skribentens), gerne provokerende og med skarpe pointer.
2. Klummen er præget af den skrivendes holdninger og fantasier. Det vil sige, at både indhold og skrivemåde viser et kreativt, personligt præg.
3. Klummen kan være moraliserende, satirisk, reflekterende, forarget eller noget helt sjette.
4. Klummen er aldrig kun refererende, men hæver sig over sit emne og giver det perspektiv.

Især perspektivet glemmer mange klummeskribenter. Det er vigtigt, at du skriver fra dit eget perspektiv og ikke udefra. Husk at argumentere hele tiden. Det består meget af holdninger.

Ordforklaring:
Subjektiv er når du argumenterer fra en personlig holdning. objektiv er hvor du ser det "udefra" og argumenterer mere generelt.

Objektivitet er præget af en neutral/nøgtern vurdering/anskuelse af et givent emne, uden indblanding af egne personlige holdninger. Subjektivitet er omvendt præget af netop dine egne personlige holdninger til/vurderinger af et givent emne, altså på ingen måde neutralt.

Punkter du kan følge: http://www.msf.dk/t2w_615.asp?id=6525
* Hvordan er denne tekst i forhold til definitionen?
KLUMME: (Vurdér teksten i forhold til ALLE dele af definitionen!. Vurdér KLUMMEN i forhold til definitionerne af ESSAY og KOMMENTAR. Hvad er SMART? Hvad er IN?)
*Titel? Overskrift?
Indhold/referat?
* Målgruppe?
Hvilken målgruppe vil du ramme

Hvad er dit budskab, hvad er dit formål med teksten, hvad vil du have ud af den? Hvilket ordvalgt skal du bruge til din målgruppe?
Hvilke følelser er involveret?
Lav en analyse af emnet/teksten
Hvor er den fundet/set?

Hvilket emne skal din klumme omhandle? Det er vigtigt, at du vælger et emne, som interesserer folk.
Er du enig med f.eks. forfatteren, enig med den måde det bliver fremstillet på?

Sæt emnet i PERSPEKTIV!
(Har du læst, hørt eller set noget om emnet før? Hvad betyder det for dig?
For andre? For Danmark? For Verden? For fremtiden?)
Andet? - se det fra alle perspektiver.

http://www.bt.dk/brevkasser/annettes-klumme-shit

En kommentar er en subjektiv genre, hvor man udtrykker sine egne meninger om et bestemt emne. K ommentaren omhandler en aktuel begivenhed eller udtagelse. Den indeholder ofte et resume, og man skriver ofte for og i mod. Kommentaren kan laves som et læserbrev, debatindlæg eller en leder.

2 2. Kom med påstande og begrund synspunkterne.

3 3. Kom med argumenter for at dit synspunkt er rigtigt.

4 4. Læs din kommentar igennem, ret fejl, lav afsnit og sæt tegn.

Trods venlig henstilling var vores nabo Jens Hansen så uforskammet at sprede gylle på sin mark dagen før vores datter skulle konfirmeres.
Det kan ikke være rimeligt, at man på en festdag hverken kan være inde eller ude pga. gyllestank, der kravler ind ad alle revner og sprækker.

er en lang artikel oftest mellem 1200 og 2000 ord. De findes bl.a. i aviser og handler om et aktuelt emne. Kronikken er typisk skrevet af nogen, som ikke er ansat på avisen. I kronikken ser man emnet fra flere sider, diskuterer de forskellige synspunkter og argumenterer for og imod. Man udtrykker også sin egen mening. Kronikken kan bygge på videnskabelige undersøgelser, interviews og lignende. Formålet med kronikken er at påvirke læseren.

1. Indledning og redegørelse: beskriv problemet og sæt læseren ind i, hvad kronikken vil handle om.

4. Afslutning/konklusion: Beskriv hvad du har diskuteret og redegjort for. Vis læseren hvad du er kommet frem til og få læseren til at tænke videre over emnet.

REPORTAGE:

·Det er vigtigt at en reportage ikke er fiktiv.

En reportage er en slags genfortælling af en begivenhed, som lige er sket. Fx kunne det være en stor fodboldkamp, eller en natur katastrofe.En reportage fungere bedst, i sammenhænge hvor der er et sted "reportagen" kan tage ud til. Ofte er reportagen sprogligt og udfordrende. Hvis det skal være lidt mere spænding i reportagen kan man eventuel have nogle sanseudtryk med. (uden overdrivelse). Hvad skal der være i et essay?

# data[].attributes.attachment_link.description
Idéfasen: Det kan være en stor hjælp til dig selv hvis du starter med at lave en brainstorm, tænker over hvor/hvornår novellen foregår og tænker over hvilke personer der skal være med i din novelle. Eksempel på Novelle: 2. I anden fase skal du planlægge din novelle yderligere.