# data[].attributes.body
Sosufagligt - Naturfag

Jeg har kendskab til, hvad der kræves af mig som fagperson.

Jeg kan forstå og forklare rammerne for den rehabiliterende tilgang.

Jeg kan forstå og forklare faggruppens funktion i forhold til at støtte borgeren i mestring af eget liv.

Jeg kan forklare Maslows behovspyramide.

Jeg kender de mest almindelige fagudtryk og øver mig i at anvende dem.

Jeg har kendskab til, hvad der er med til at skabe et godt fysisk og psykisk arbejdsmiljø og min egen andel i det.

Jeg har undersøgt begrebet ”den rehabiliterende tilgang” og kan forklare, hvad det betyder.

Jeg har kendskab til, hvad der skal til for at blive motiveret.

Jeg har kendskab til, hvad indre og ydre motivation er.

# data[].attributes.body
En svækket borger får sine evner og ressoucer tilbage

Man forsøger at nå målet gennem træning af almindelige daglige aktiviteter

Der sættes mål for træningen af både fysio/ergo og borgeren og de udvikler en træningsplan

Der er fokus på at træne funktioner som at lave mad, købe ind, tage tøj på, gå til fritidsaktiviteter og deltage i sociale sammenhæng.

Kilde: Sosu trin1

# data[].attributes.body
Fysisk: Poul er benamputeret  i forbindelse med diabetes, samtidig har haft en blodprop i mundhulen, så han har svært til at få sine tandproteser i. Han har det svært ved at komme rundt.

Psykisk: Poul er blevet lidt trist i hverdagen, da han synes det hele er blevet lidt træls, da han skal have hjælp til så mange ting. Poul plejer at være i godt humør, taget i betragtning af hans situation.

Socialt: Poul er gift med Kirsten på 54 år. De har en datter og tre børnebørn. Poul har en rigtig god ven på Afrodite, som hedder Hans. De kan godt lide at være ude i fælleshaven og sidde at snakke.

# data[].attributes.body
Når du yder og hjælp hos borgeren, er det for det meste fordi, du har nogle opgaver hos borgeren, hvor du enten yder personlig eller praktisk hjælp. Kommunerne har pligt til at tilbyde borgerne personlig og praktisk hjælp ifølge serviceloven. I de forskellige kommuner er der beskrevet i en kvalitetstandard, hvilken hjælp kommunen tilbyder, og der også er lavet aftaler for, hvad den enkelte borger er visiteret til.

Personlig hjælp er når du støtter borgeren med f.eks.

At spise og drikke

At komme på toilettet

Psykisk støtte og vejledning

Praktisk hjælp, er når du støtter borgeren med f.eks.

Gøre rent

Vaske tøj

Foretage indkøb

Kilde: Sosu GF2 s. 91-92

# data[].attributes.body
1. Udnyt borgerens ressourcer
Få borgeren til selv at hjælpe med, hvis det er muligt. Prøv sammen at afklare, hvad borgeren kan gøre selv, og hvad borgeren skal have hjælp til. Jo mere borgeren kan gøre selv, desto større bliver følelsen af kontrol og selvværd, og desto mindre bliver den fysiske belastning på dig.

Det kan mindske belastningen og lette forflytningen, hvis du har kendskab til, hvordan mennesker bevæger sig naturligt. Dine kræfter skal understøtte borgerens egne bevægelser ved hjælp, skub og træk. Grundtrækkene i "det naturlige bevægemønster" er ens hos alle mennesker og huskes af kroppen, selvom den enkeltes funktion er nedsat. Borgeren skal forstå, hvad du vil gøre – og du skal forstå, hvad borgeren ønsker og kan bidrage med. Tal sammen om forflytningen og forklar, hvad du vil gøre.

Mange forflytningskrævende borgere har svært ved at udtrykke sig og/eller forstå, hvad der bliver sagt. Derfor bliver dit kropssprog og berøringer vigtige: Hold øjenkontakt, brug rolige bevægelser, vis med tegn og berøringer, hvad du vil gøre. Husk det er et menneske, du forflytter. Vis respekt, giv dig tid og pas på, du ikke krænker borgerens intimzone ved at trænge dig for tæt på.

2. Brug hjælpemidler
Efter behov skal du bruge glidestykker, vendelagner m.v. til at mindske belastningen ved forflytning og til at nedsætte friktionen mellem underlaget og borgeren. Når de simple hjælpemidler ikke slår til, skal du og dine kolleger bruge større hjælpemidler f.eks. mobile eller loftmonterede personløftere. De nødvendige hjælpemidler skal være til stede, og der skal være plads til at bruge dem.

3. Rul, træk og skub – undgå løft
I stedet for at løfte skal du trække, rulle, støtte og skubbe borgeren. Det er metoder, der indgår i forflytning.

4. Bliv enige om, hvad der skal gøres
Den af jer, der kender borgeren bedst, skal styre forflytningen. Det er vigtigt, at både I og borgeren ved, hvad I hver især vil gøre og skal bidrage med.

5. Pas på de pludselige hændelser
Mange arbejdsskader opstår, når der sker noget uforudset: Pludselige fald, en bruger der glider, gør uventet modstand eller mister balancen. Du kan ikke afværge alle uforudsete hændelser, men forberedelse, rigtige hjælpemidler og omhu under forflytningen kan mindske antallet af uheld.

6. Bed om hjælp
Bed altid om hjælp, hvis du er i tvivl om eller usikker på en forflytning. Få hjælp fra en kollega eller fra forflytningsvejlederen, hvis I har en på jeres arbejdsplads. Forflytningsvejlederen kan fungere som sparringspartner i konkrete forflytningssituationer. Sørg for at få instruktion og uddannelse i forflytning, hvis du er ny på arbejdspladsen.

7. Tænk kreativt
Et stiklagen kan eksempelvis bruges som glidestykke i en nødsituation.
Kilde:    http://www.forflyt.dk/forflytning/forflytningsteknik/gyldne_regler

# data[].attributes.body
I arbejdsmiljøloven skal arbejdet, kunne udføres på en forsvarlig og sundhedsmæssig måde. Borgeren skal selv sørge for de nødvendige hjælpemidler til fx rengøringshjælp.
I Pouls tilfælde
ville det også være nødvendigt med en sygeseng, talerstol (hvis han tager benproteserne på), en hjælpearm til at nå ting højt oppe (hvis han sidder i kørestol), toiletstol, badestol og evt. loftlift.

Kilde: Sosu GF2 S. 240

# data[].attributes.body
Rehabilitering er en målrettet og tidsbestemt samarbejdsproces mellem en borger, pårørende og fagfolk.

Formålet er, at borgeren, som har eller er i risiko for at få betydelige begrænsninger i sin fysiske, psykiske og/eller sociale funktionsevne, opnår et selvstændigt og meningsfuldt liv.

Rehabilitering baseres på borgerens hele livssituation og beslutninger og består af en koordineret, sammenhængende og vidensbaseret indsats.

Kilde: Hvidbog om rehabilitering, 2004

# data[].attributes.body
Alle kan ansøge om hjælp. Hvis man ansøger, skal kommunen tilbyde et rehabiliteringsforløb. I loven står der hvordan kommunerne, skal tilbyde hjælpen. Alle som forventes, at have gavn af et forløb, skal tilbydes et.

Tanken er at gøre borgere mere selvhjulpne, deltage aktivt i eget liv og mestre et uafhængigt liv.

Det man ikke kan, skal man naturligvis have hjælp til, men i det omfang borgeren selv magter, fysisk/psykisk skal de selv.

Hjælp til selvhjælp.

Jvf. § 83, stk 1.
1) Personlig pleje.
2) Hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet.
3) Madservice.

§ 83 a :
Skal tilbydes et kortere varende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne.

Rehabileteringsrådgiverne  (visitator) vurderer om man er berettiget til hjælp.

Kilde: Sosu GF2 S. 270

# data[].attributes.body
SPECIFIKT:
Efter samtale med Poul, giver han udtryk for at være trist, han vil gerne have hjælp til at få mere socialt samvær. I samråd med Poul starter vi et madlavningshold, med 3 andre borgere fra Afrodite. Poul er medbestemmende over, hvilken mad der skal laves i samråd med personale. (gerne diabetes kost)

MÅLBART:
Vi vil kunne observere om Poul, har det godt, virker glad, snakker mere, tager flere initiativer m.v.

ATTRAKTIVT:
Dette er en aktivitet som giver mening for Poul og som han har været medbestemmende om.

REALISTISK:
1. gang om ugen handler vi i Kvickly, (i nærheden af Afrodite) vi går derhen dagen før aktiviteten, hvor Poul er medbestemmende til, hvad der skal handles og hvilken ret mad der skal indkøbes til.

TIDSBESTEMT:
Indtil videre, bliver forløbet 3 mdr, da dette er et overskueligt tidsrum for Poul og de andre borgere fra Afrodite hvorefter der evalueres.

EVALUERING:

# data[].attributes.body
Aktiviteter skal forstås som gøremål eller handlinger, som er nødvendige, rare eller sjove at udføre, for at vi hver især kan leve et godt liv. Et menneskes aktiviteter kan have det mål at opfylde hans behov.

Aktiviteter opfylder behov
Fælles for alle disse aktiviteter er, at de opfylder forskellige behov, vi har som menneske, og dermed er der forskellige mål for aktiviteterne.

Inddeling af aktiviteter
Personlige aktiviteter, arbejdsaktiviteter og fritidsaktiviteter.
Kilde: Sosu GF2

# data[].attributes.body
Alle kommuner skal dokumentere, hvad de observere og høre omkring en borger. Det skal altid være uddannede personale som skal dokumentere, ellers skal det være i samarbejde med et uddannede personale.
Der er forskellige elektroniske dokumentationssystemer som de forskellige kommuner bruger, som kan være Avaleo, KMD Care, CSC eller Vitae. Disse systemer skal indholde grundoplysninger om borgeren og hans helbred, samt mål og planer for borgeren.
Det er samtidig meget vigtigt, når man dokumentere, at man kun skriver hvad der er aktuelt her og nu, kort og godt.

Kilde: Sosu GF2 S. 303