# data[].attributes.body
https://drive.google.com/open?id=11ph0nmGDgG4TX3trurxXl191fD7lZQnanos9QuQruyY

# data[].attributes.body
2014m., sausio 1d. euras tapo oficialiąja valiuta.

# data[].attributes.body
Oficiali Latvijos valiuta, cirkuliavusi 1922-1940 ir 1993-2013 metų laikotarpiais. Sutrumpintai „Ls“.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=SSnEr8MiKbY
Latvijos himno melodijos ir teksto autorius — kompozitorius Karlis Baumanis. 1920 m. birželio 7 d. oficialiai patvirtintas valstybiniu himnu.
Vertimas:
Dieve, laimink Latviją,
Mūsų brangią tėvynę,
Laiminki Latviją,
Ak, laminki ją!

Dieve, laimink Latviją,
Mūsų brangią tėvynę,
Laiminki Latviją,
Ak, laminki ją!

Kur latvių dukros žydi,
Kur latvių sūnūs dainuoja,
Šokime čia iš laimės
Mūs Latvijoje!

Kur latvių dukros žydi,
Kur latvių sūnūs dainuoja,
Šokime iš laimės čia,
Mūs Latvijoje!

# data[].attributes.body
Nauji metai – sausio 1

Darbo diena – gegužės 1

Latvijos Respublikos nepriklausomybės diena – gegužės 4

Vasaros lygiadienis – birželio 23 ir 24

Velykos

Kalėdos – gruodžio 25 ir 26

# data[].attributes.body
Raimondas Vėjuonis (latv. Raimonds Vējonis)

# data[].attributes.body
Vyrauja žemumos.
Aukščiausias šalies taškas: Gaizinkalnis, kuris yra 312m virš jūros lygio.

# data[].attributes.body
Latvijoje teka apie 12400 upių, iš kurių didžiausios — Dauguva, Lielupė, Gauja (Rygos įlankos baseinas), Venta (Baltijos jūros baseinas).
Daugiau nei 3195 ežerai, didžiausi — Lubanas, Raznos ežeras, Engurės ežeras, Burtniekas ir Liepojos ežeras.

# data[].attributes.body
Latvijoje šiuo metu gyvena 507 stuburinių ir apie 17540 rūšių bestuburių gyvūnų. Galima rasti tokių gyvūnų rūšių, kaip taurusis elnias, pilkasis kiškis, rudoji lapė, briedis, pilkasis vilkas, lūšis, bebras.
Apie 40 % šalies ploto dengia miškai (51% iš jų pušynai). Latvijoje yra 4 nacionaliniai parkai, 4 rezervatai ir 1 biosferos rezervatas.

Gaujos nacionalinis parkas – didžiausias ir seniausias Latvijos nacionalinis parkas, kuriame yra 2/3 visų Latvijos olų

Kemerių nacionalinis parkas – ypatingas Kemerių raistu bei mineralinių vandenų ir gydomojo dumblo telkiniais

Raznos nacionalinis parkas – saugo Raznos ežero ir su juo susijusią biotopinę įvairovę

Slyterės nacionalinis parkas – jam būdingi Mėlynieji kalnai – tai senoji Baltijos ledyninio ežero pakrantė.

# data[].attributes.headline
Gutmanio ola Gaujos nacionaliniame parke

# data[].attributes.subject
Gutmanio ola Gaujos nacionaliniame parke

# data[].attributes.body
Ši ola yra didžiausia Baltijos šalyse. Gūtmanio ola susijusi su legenda apie Tauraidos rožę.

# data[].attributes.body
Maja buvusi labai graži mergina, kuri įsimylėjusi gretimoje Siguldos pilyje gyvenusį sodininką Viktorą. Tačiau gražiąją Mają nusižiūrėjo lenkų armijos dezertyras Jakubovskis. Jis apgaule atviliojo merginą į Gūtmanio olą. Maja pasiryžo geriau mirti, nei prarasti garbę ir Jakubovskiui pasakė turinti stebuklingą skarelę. Esą, ši skarelė apsaugo nuo kardo smūgio ir paragino vyrą patį išbandyti šį burtą. Jakubovskis kirto per kaklą, tačiau jokių burtų nebuvo, ir mergina mirė. Jakubovskis po šio įvykio pasikorė, o Maja buvo palaidota prie Turaidos bažnyčios.

# data[].attributes.body
Latviai save vadina dviem vardais: kasdieniniu priesaginiu latvieši ir poetiniu latvji, kuris, kaip spėjama, galėjo kilti iš upės pavadinimo Latve ar Latva, neva tekėjusia per dabartinę Rytų Latviją.
Latvijoje gyvena 1944565 gyventojų. 68% žmonių gyvena miestuose, bet šis procentas po truputį mažėja. 49% latvių gyvena didžiuosiuose Latvijos miestuose, kiti 51% kaimo vietovėse.
Didžiausi miestai: Daugpilis, Jėkabpilis, Jelgava, Jūrmala, Liepoja, Rėzeknė, Ryga, Valmiera, Ventspilis.
Latvijoje daugumą sudaro latviai (62,1%), yra didelė rusų (26,9%) mažuma, mažesnės baltarusių (3,3%), ukrainiečių (2,2%), lenkų (2,2%) ir lietuvių (1,2%) populiacijos.

# data[].attributes.body
1920–2014

# data[].attributes.body
Iš viso 522 savivaldybės.

# data[].attributes.body
Latvijos sostinė Ryga įtraukta į pasaulio paveldo sąrašą.

# data[].attributes.body
Lietuvoje gyvena apie 3000 latvių; dauguma jų susitelkę Lietuvos šiaurės vakaruose nuo Šventosios iki Biržų, taip pat didžiuosiuose Lietuvos miestuose.

# data[].attributes.body
Didžiausia šalies religija yra krikščionybė. Didžiausios krikščionių grupes sudaro liuteronai, Romos katalikai ir stačiatikiai.

# data[].attributes.body
Didžiausia viduramžių bažnyčia Baltijos šalyse.

# data[].attributes.body
Pagrindinės kalbos: rusų, anglų, latvių.
Nuo 1991 m. vienintelė oficiali šalies kalba yra latvių, kuri, kaip ir lietuvių kalba, priklauso baltų kalbų grupei, indoeuropiečių kalbų šeimai.
Nemokama latvių kalbos pamokėlė

# data[].attributes.body
Nuo 2007 m. gruodžio 21 d. priklauso Šengeno erdvei.

2004 m. balandžio 2 d. Latvija tapo NATO, o gegužės 1-ąją, kartu su Lietuva ir Estija ES nare.

Priklauso euro zonai nuo 2014 m. sausio 1 d.

# data[].attributes.body
Svarbiausi Latvijos ekonomikos sektoriai 2015 m. buvo didmeninė ir mažmeninė prekyba, transportas, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugos (25,2%), pramonė (16,4%), viešasis administravimas, gynyba, švietimas, žmonių sveikatos priežiūra ir socialinis darbas (15,7%).

Pagrindinės Latvijos eksporto partnerės yra Lietuva, Rusija ir Estija, o pagrindinės importo partnerės – Lietuva, Vokietija ir Lenkija.
Bendrasis vidaus produktas (BVP): 24,378 milijardo EUR (2015 m.)

# data[].attributes.body
Latvių virtuvė išvystė ypač turtingą užkandžių stalo tradiciją. Šį meniu suformavo gyvenimo sąlygos, kadangi latviai baudžiaunikai labai daug laiko praleisdavo laukuose ir karšto maisto gamybai nelikdavo daug laiko. Todėl pusryčiams bei pietums buvo maitinamasi daugybe šaltų, jau paruoštų produktų. Senovėje šis asortimentas buvo labai skurdus (rūgpienis, duona, bulvės, kartais kiaušiniai ar sūris, silkė), bet valstiečiams turtėjant, jis buvo įtakotas vokiečių virtuvės, XIX a. rusų virtuvės.

Kaip ir kitose Rytų Europos virtuvėse, Latviai valgo daug sriubų, kurių dauguma tirštos ir maistingos. Tačiau nėra savitų, latviškų, sriubų, kadangi dauguma jų panašios į estiškas (pieniškosios), vokiškas (bulvių-kruopų) ar lietuviškas (kopūstų, burokų).

# data[].attributes.body
Tradicinis kmynų sūris, laikomas nacionaliniu patiekalu.

# data[].attributes.body
Nacionaline Latvijos sporto šaka laikomas ledo ritulys. Dėl to 2006 m. pasaulio ledo ritulio čempionatas vyko Rygoje.
Nuo nepriklausomybės atkūrimo, Latvija vasaros olimpinėse žaidynėse nuo 1992 m. laimėjo 14 medalių, įskaitant du aukso medalius, o žiemos olimpinėse žaidynėse laimėjo tik vieną bronzos medalį.
Pirmasis Latvijos olimpinis čempionas ir aukso medalio laimėtojas buvo ieties metikė Inese Jaunzeme, kuri apdovanojimą iškovojo 1956 m. vasaros olimpinėse žaidynėse Melburne, Australija. 2008 m. vasaros olimpinėse žaidynėse aukso medalį ir čempiono titulą vyrų BMX dviračių rungtyje iškovojo Māris Štrombergs. Sidabro medalį laimėjo ieties metikas Ainārs Kovals, o bronzos – sunkiaatletis Viktoras Ščerbatihs.

# data[].attributes.body
Plotas: 64 573 km². Latvija, kartu su kitomis Baltijos šalimis, yra Šiaurės Rytų Europoje. Vakarinius krantus skalauja Baltijos jūra, Rygos įlanka. Vidutinė klimato juosta, todėl ryškūs visi metų laikai. Mišriųjų miškų geografinėjė zonoje. Iš pietų ribojasi su Lietuva (sausumos sienos ilgis — 453 km), iš pietryčių su Baltarusija (sausumos sienos ilgis — 141km), iš rytų su Rusija (sausumos sienos ilgis — 217 km) ir iš šiaurės su Estija (sausumos sienos ilgis — 339 km). Kitoje Baltijos jūros pusėje, Vakaruose, yra Švedija. Valstybės siena 1,150 km.

# data[].attributes.body
https://lt.wikipedia.org/wiki/Latvi%C5%A1ka_virtuv%C4%97
https://lt.wikipedia.org/wiki/Latvija
http://europa.eu/european-union/about-eu/countries/member-countries/latvia_lt
https://lt.wikipedia.org/wiki/Latvijos_himnas
http://www.zinauviska.lt/lt/keliauk-europoje/latvija-97#!prettyPhoto
http://www.latvia.travel/lt/straipsnis/latvijos-nacionaliniai-parkai