# data[].attributes.body
NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Fagstoff: Markedsføringsloven er kanskje den loven vi oftest tenker på når vi har med forbruk og forbrukere å gjøre. En stor del av denne loven går ut på å beskytte forbrukernes interesser. Til å føre tilsyn med at loven blir fulgt, har vi et offentlig utnevnt forbrukerombud.

# data[].attributes.body
NDLA

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitale læremidler for videregående opplæring

# data[].attributes.body
SVÆRT  BRA!!!
TV3 TRENGER IKKE RETTE SEG ETTER NORSKE REGLER, FORDI DE SENDER FRA ENGLAND!

# data[].attributes.body
LOVDATA

# data[].attributes.attachment_link.title
Lov om kringkasting og audiovisuelle bestillingstjenester (kringkastingsloven) - Lovdata

# data[].attributes.body
FORBRUKEROMBUDET

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Markedsføringsloven § 20 lyder:
"§ 20 Urimelig handelspraksis overfor barn Ved vurderingen av om en handelspraksis er urimelig etter § 6 skal det legges vekt på om handelspraksisen er særskilt rettet mot barn. Selv om handelspraksisen ikke er særskilt rettet mot barn, skal det legges vekt på om den, på grunn av art eller produkt, er egnet til å påvirke barn, og om den næringsdrivende kan forventes å forutse barns særlige sårbarhet for praksisen. Det er forbudt å ta med i reklame direkte oppfordringer til barn om å kjøpe annonserte produkter eller overtale foreldrene eller andre voksne til å kjøpe de annonserte produktene til dem."
5.1 Urimelig handelspraksis

Markedsføring som strider mot god forretningsskikk er urimelig og forbudt, dersom praksisen er egnet til vesentlig å endre forbrukernes økonomiske atferd, slik at de treffer beslutninger de ellers ikke ville truffet, jf. mfl. § 6 første ledd jf. annet ledd.

I vilkåret om god forretningsskikk overfor forbrukere ligger en objektiv standard som næringsdrivende med rimelighet skal kunne forventes å leve opp til.

Markedsføring er alltid å anse som urimelig og derfor forbudt etter § 6 dersom den er villedende etter mfl. § 7 eller 8 eller aggressiv etter mfl. § 9, og egnet til å påvirke forbrukerne til å treffe en økonomisk beslutning som ellers ikke ville ha blitt truffet.

Hvorvidt markedsføringen er villedende, beror på om den inneholder uriktige opplysninger og dermed er usannferdig, eller om den på annen måte er egnet til å villede forbrukerne i forbindelse med et eller flere av forholdene opplistet i mfl. § 7 første ledd bokstav a til h. Markedsføring er videre å anse som villedende dersom den utelater eller skjuler vesentlige opplysninger, eller presenterer disse på en uklar, uforståelig, tvetydig eller uhensiktsmessig måte, jf. mfl. § 8.

Markedsføringen er aggressiv dersom den ved trakassering, tvang, bruk av fysisk makt, eller utilbørlig påvirkning anses egnet til vesentlig å begrense forbrukernes valgmuligheter eller adferd i forbindelse med en ytelse, jf. mfl. § 9 første ledd. Utilbørlig påvirkning vil være en midlere form for påvirkning enn trakassering eller tvang og vil typisk være hvor den næringsdrivende har en maktposisjon i forhold til forbruker og utnytter denne til å utøve press.

Markedsføringsloven er generelt utformet, og gir Forbrukerombudet og Markedsrådet myndighet til å gripe inn mot urimelige handlinger ut fra hensynet til forbrukerne. Dette gjelder også i de tilfeller der hensynet til forbrukerne er ivaretatt gjennom spesiallovgivning. Markedsføring som er i strid med bestemmelser i spesiallovgivningen vil på denne bakgrunn, gjennom det såkalte lovstridsprinsippet, også kunne anses for å være urimelig og i strid med god forretningsskikk.

5.2 Urimelig handelspraksis overfor barn - mfl. § 20 første ledd

Ved vurderingen av hva som anses som urimelig markedsføring i strid med mfl. § 6, herunder villedende etter mfl. §§ 7 og 8, aggressiv etter mfl. § 9, eller i strid med lovstridsprinsippet, skal det legges vekt på om markedsføringen er særlig rettet mot barn, jf. mfl. § 20 første ledd. Det betyr at man skal ta i betraktning barns påvirkelighet, manglende erfaring og naturlige godtroenhet, og ta hensyn til deres alder, utvikling og andre forhold som gjør barn spesielt sårbare, jf. mfl. § 19. De klareste tilfellene vil være hvor den næringsdrivende har utformet markedsføringen med den hensikt å nå ut til barn. Eksempelvis ved å bruke kanaler som retter seg direkte til barn, virkemidler som har særlig interesse for barn og/eller at produktet eller tjenesten som markedsføres er beregnet på barn.

Også der markedsføringen ikke er særlig rettet mot barn skal det legges vekt på om denne på grunn av arten eller produktet er egnet til å påvirke barn og om den næringsdrivende kan forventes å forutse barns særlige sårbarhet for praksisen. Vilkåret kommer til anvendelse i de tilfeller der markedsføringstiltaket særlig appellerer til barn eller det markedsførte produktet er av særlig interesse for barn. I tilfeller hvor dette er uklart eller realiteten er at barn ikke var den tiltenkte målgruppen, må det vurderes om markedsføringstiltaket ut fra dets form eller innhold eller det markedsførte produkt er egnet til å påvirke barn.

Det er ikke avgjørende om den næringsdrivende faktisk forutså barns sårbarhet ved utformingen av markedsføringstiltaket. Det legges til grunn en objektiv norm der det avgjørende er om det med rimelighet kan forventes at den næringsdrivende burde forutsett at barn er særlig sårbare for markedsføringstiltaket på grunn av tiltakets form eller innhold eller produkt. Dette betyr at markedsføringen vil bli underlagt en strengere vurdering og det skal mindre til før markedsføringslovens regler anses brutt. For eksempel vil barn på grunn av sin naturlige godtroenhet gjerne ta markedsføringen mer bokstavelig enn voksne, og dermed lettere bli villedet av markedsføring som er uriktig etter mfl. § 7 eller uklar eller tvetydig etter mfl. § 8. Barn er også lettere påvirkelige og terskelen for hva som anses som ligger i utilbørlig påvirkning i strid med forbudet mot aggressiv markedsføring i mfl. § 9 vil ligge langt lavere ved vurdering av markedsføring til barn enn ved vurdering av markedsføring til voksne.

5.3 Eksempler på urimelig handelspraksis overfor barn

Bruk av tilgift og konkurranser i markedsføring overfor barn

I markedsføringsloven av 1. juni 2009 er det tidligere generelle tilgiftsforbudet opphevet noe som innebærer at tilgift i utgangspunktet er tillatt. Imidlertid vil bruk av tilgift fortsatt kunne vurderes etter de generelle bestemmelsene om urimelig handelspraksis. Med tilgift menes at man får noe ekstra "på kjøpet", uten at det er naturlig sammenheng mellom varen eller tjenesten man kjøper og tilleggsytelsen. Tilgift og konkurranser har en særlig lokkeeffekt for barn og unge, og kan også bidra til at markedsføringen blir mer påtrengende og vanskeligere å gjennomskue.

I forarbeidene legges det til grunn at tilbud som i for stor grad fokuserer på tilgiften vil ha sterk lokkeeffekt og dermed lett anses urimelige. Det samme gjelder i tilfeller der det benyttes tilleggsytelser som særlig appellerer til barn, selv om hovedytelsen ikke bare har barn som målgruppe. Det må derfor utvises forsiktighet med bruk av disse virkemidlene i markedsføring overfor barn, og bruk av tilgift og konkurranser vil etter omstendighetene være å anse som en urimelig handelspraksis overfor barn og unge etter mfl. § 6, jf. § 20.

Bruk av tilgift og konkurranser i markedsføring overfor barn fører ikke automatisk til at markedsføringen anses som urimelig. Det må foretas en konkret vurdering i hvert tilfelle, hvor blant annet følgende kriterier kan være relevante:

I hvor stor grad appellerer de markedsførte produktene til barn?

I hvor stor grad appellerer tilgiften til barn?

I hvor stor grad anses markedsføringen samlet sett å være rettet mot barn eller egnet til å påvirke barn?

Bruken av tilgift og konkurranser vil kunne være urimelig, selv om ikke alle disse tre kriteriene er oppfylt i hvert enkelt tilfelle. For eksempel vil bruken av tilgift/konkurranser kunne være urimelig, selv om det markedsførte produktet isolert sett ikke appellerer til barn, dersom markedsføringen vurderes som særlig rettet mot barn og/eller tilgiften i stor grad appellerer til barn.

Jo yngre barn markedsføringen, produktet eller tilgiften retter seg mot eller er egnet til å påvirke, jo strengere vil urimelighetsvurderingen være.

Produkter som for eksempel godteri, animasjonsfilmer, barneklær, leker mv., vil som hovedregel appellere til barn, og anses rettet mot barn. Denne typen produkter bør man være forsiktig med å knytte tilgift til eller bruke som tilgift. Det er imidlertid et stort spekter av produkter og tilgifter som ikke vil vurderes som "typiske" barneprodukter, som likevel har appell til barn og unge under 18 år. Det er derfor viktig at produktet og tilgiften sees i sammenheng, da den særlige lokkeeffekten tilgift har på barn tilsier at man bør være varsom med bruk av tilgift også der produktet har appell til barn, selv om produktet ikke utelukkende er rettet mot barn. Hvor grensen skal gå må avgjøres konkret.

Det er ikke avgjørende om barn selv kjøper det markedsførte produktet. Også produkter som normalt kjøpes av voksne vil i mange tilfeller også appellere til barn, for eksempel husholdningsprodukter som mat- og drikkevarer mv.

Forbrukerombudet har i sak 10/815 konkludert med at en markedsføringskampanje der man ved kjøp av tre flasker ketchup fikk med en populær animasjonsfilm med 7 års aldersgrense på kjøpet, var urimelig bruk av tilgift overfor barn og unge. I den konkrete vurderingen ble det lagt vekt på at det markedsførte produktet appellerte til barn, tilgiften var en animasjonsfilm for barn, markedsføringen ble (bl.a.) sendt på tv og det ble brukt virkemidler som bilder, filmsnutter og figurer fra animasjonsfilmen i markedsføringsmaterialet.

Andre eksempler på markedsføring som vil kunne vurderes som urimelig, kan være en hamburgerkjede som tilbyr en animasjonsfilm på kjøpet sammen med en barnemeny som markedsføres på typiske barnenettsteder eller i barneblader. Et annet eksempel kan være markedsføring av brus på TV, der det tilbys billetter til fornøyelsesparker på kjøpet. Dersom tilgiftene i disse eksemplene istedenfor hadde vært en voksenfilm med 15 eller 18 års aldersgrense, eller billetter til en operaforestilling, ville markedsføringen kanskje ikke bli vurdert som rettet til barn, og dermed ikke vært urimelig.

Venneverving

Venneverving er et eksempel på handelspraksis som vil kunne anses urimelig overfor barn.

Venneverving er når en næringsdrivende oppfordrer sine kunder til å verve nye kunder blant venner eller bekjente. Formålet med vervingen er at den som blir vervet skal kjøpe varer eller tjenester fra den næringsdrivende. Ofte får man belønning for vervingen i form av gaver eller annet vederlag.

Venneverving er et markedsføringstiltak som anses for å utnytte barns godtroenhet og påvirkelighet. Barn er lojale, og mange har vanskelig for å si nei dersom venner prøver å overtale dem til for eksempel å bli medlem i en klubb. Det er derfor i særlig grad den lojaliteten den som blir vervet føler for sin venn, som tilsier at venneverving er en "urimelig handelspraksis" overfor barn. I FO-sak 13/1487, som omhandlet medlemskap i jenteklubben Girl:IT, uttalte Forbrukerombudet blant annet at en praksis som innebærer at unge jenter som allerede er medlem, sender e-post direkte til venninner for å verve dem til klubben, vil kunne være en "urimelig handelspraksis" i strid med mfl. § 6, jf. § 20 første ledd. [4]

Er venner og andre ikke blitt gjort oppmerksom på at et barn eller en ungdom presenterer et produkt eller tjeneste på vegne av en næringsdrivende, vil det kunne det være tale om "skjult venneverving" som er i strid med forbudet mot skjult reklame i mfl. § 3.

Deling i sosiale medier

Deling i sosiale medier er et eksempel på handelspraksis som etter omstendighetene vil kunne være urimelige overfor barn. Mange næringsdrivende oppfordrer brukere av sosiale medier til på ulike måter å dele markedsføring fra den næringsdrivende. Noen tilbyr eksempelvis brukere av sosiale medier en belønning i form av gratis produkt, tjeneste eller en rabatt dersom man trykker "liker" eller deler markedsføring fra den næringsdrivende på Facebook. [5]

5.4 Direkte kjøpsoppfordring - mfl. § 20 andre ledd

Mfl. § 20 andre ledd er en forbudsbestemmelse. Det er forbudt for næringsdrivende i markedsføring å direkte oppfordre eller oppmuntre barn til å kjøpe eller til å overtale deres foreldre eller andre voksne til å kjøpe produktene deres. Bestemmelsen tilsvarer svartelistens punkt 28 som er kategorisert som en form for aggressiv markedsføring som under enhver omstendighet anses som urimelig og forbudt.

Det må vurderes konkret om det enkelte markedsføringstiltak innehar en direkte oppfordring til barn om å kjøpe eller overtale foreldre eller andre voksne om å kjøpe annonserte produkter. Vurderingen skal gjøres ut fra barns perspektiv ved at det skal tas hensyn til alder, utvikling og andre forhold som gjør barn spesielt sårbare, jf. mfl. § 19.

Grensen for hvor "direkte" eller sterke oppfordringer som skal til for at bestemmelsen anses overtrådt må trekkes i praksis.

Ved vurderingen av om det foreligger en direkte kjøps- eller maseoppfordring tillegges blant annet følgende momenter betydning:

Hvor klart kjøps- eller maseoppfordringen er formulert, herunder hvilket inntrykk som

Det er klart at bestemmelsen blant annet rammer oppfordringer av typen "kom og kjøp" som direkte henvender seg til barn. Dette følger av forarbeidene til bestemmelsen.[6]

Det vil være en direkte oppfordring til kjøp hvis markedsføringen inneholder tekst som f.eks.: "gå ut og kjøp boken" eller "be din mor om å hente varen i den nærmeste butikken". [7]

Hvordan markedsføringen er rettet mot barnet - mediets art. Om markedsføringen f.eks. skjer via et medium som retter seg direkte og individuelt til

Forbrukerombudet legger til grunn at markedsføring sendt direkte - en-til-en - til barn på deres e-post eller mobiltelefon og som inneholder en oppfordring til kjøp, som hovedregel alltid vil anses som en direkte kjøpsoppfordring på grunn av den direkte kontakten med barnet.

Videre vil for eksempel en kjøpsoppfordring i en TV-reklame kunne virke sterkere og mer direkte enn tilsvarende oppfordring i en trykt annonse. Jo mer direkte markedsføringskanalen er i sin art, jo mindre direkte behøver kjøpsoppfordringen å være for å være i strid med mfl. 20 annet ledd.

Hvor lett det er å kjøpe det markedsførte produkt - tilbudets tilgjengelighet. Eksempelvis om kjøp kan gjennomføres ved å klikke direkte på en

Det vil umiddelbart være en oppfordring til kjøp, hvis det i markedsføringen er en tekst, hvor det står "kjøp her" som er knyttet til en link til en side hvor man kan foreta et kjøp.

Kan produktet for eksempel enkelt bestilles via mobiltelefon, som mange barn disponerer på egenhånd, vil dette vektlegges i en konkret helhetsvurdering. Forbudet mot "maseoppfordringer" tilsier at det ikke er avgjørende at barn faktisk kan kjøpe produktet selv.

I noen saker vil det være naturlig å vektlegge alle disse tre momentene i vurderingen av om det foreligger en direkte kjøps- eller maseoppfordring i strid med loven. I andre saker vil oppfordringene være så tydelige at det ikke er behov for å vurdere de øvrige to momentene; mediets art og tilbudets tilgjengelighet.

5.5 Praksis - direkte kjøpsoppfordringer og maseoppfordringer

Forbudet mot urimelig handelspraksis overfor barn etter mfl. § 20, herunder forbudet mot å rette direkte oppfordringer til barn om kjøp eller overtalelse til kjøp i annet ledd, er nytt og tatt inn i loven som en følge av direktivet om urimelig handelspraksis.

Forbrukerombudet vurderte også etter den tidligere loven saker vedrørende markedsføring som har blitt ansett egnet til å skape et urimelig kjøpepress overfor barn. Ved denne vurderingen har det bl.a. blitt lagt vekt på bruken av direkte kjøps- og maseoppfordringer. Oppfordringer som: "neste gang du kjøper", "får du hos din leketøysforhandler", "ta med mor og far på..." o. l. har blitt vurdert som potensielt urimelige og i strid med markedsføringsloven. Det har i denne forbindelsen også blitt lagt vekt på om markedsføringen i tillegg benytter ulike virkemidler som forsterker oppfordringen, herunder bruk av lokkemidler og det å spille på ulike følelser.

Forbrukerombudet har lagt til grunn at det skal mindre til før et reklameinnslag på TV som inneholder en oppfordring til kjøp eller overtalelse til kjøp anses i strid med markedsføringsloven dersom innslaget ellers er egnet til å vekke barns oppmerksomhet.

Markedsrådets sak 12/1245 omhandlet markedsføring av billetter til en Justin Bieber-konsert. Da billettene til Justin Biebers konserter i Oslo ble lagt ut for salg i juli 2012, ble det funnet flere direkte kjøpsoppfordringer på konserarrangørens Facebook-side for konserten. På denne siden oppfordret konsertarrangøren til å dra til utvalgte Rimi-butikker for å skaffe seg gratis kuponger for å få eksklusiv tilgang til forhåndssalget til konserten. Det sto blant annet:

"SURPRISE: Våkn opp alle beliebers!!! Om 10 minutter (klokken 07:00) vil det legges ut et begrenset antall kodekort hos alle landets 308 Rimi-butikker (...). Det kan brukes til å kjøpe to Justin Bieber billetter allerede I DAG. Maks ett kort pr person"

"Beliebers - det finnes fortsatt RIMI-kodekort igjen i mange Løp, kast deg på sykkelen eller få noen til å kjøre deg..."

"Bieberfever rundt på Rimibutikker i hele norge i dag. Halvparten av kodekortene ligger fortsatt hos landets 308 Rimi-butikker (...) så LØP beliebers. Maks ett kort pr person"

"HUSK å kjøp billett til Bieberexpressen samtidig som dere kjøper billetter via RIMI i dag"

Markedsrådet uttalte blant annet at utsagnene "utvilsomt [er] avgitt med det formål å få solgt billetter til Justin Bieber-konserten. Utsagnene har også klare elementer av direkte oppfordringer". På denne bakgrunn konkluderte Markedsrådet med at det dreide seg om direkte kjøpsoppfordringer til barn i strid med mfl. § 6, jf. § 20 annet ledd. [8]

I dom fra Marknadsdomstolen i Sverige av 6. desember 2012 ble det konstatert overtredelse av svartelistens punkt 28. Saken gjaldt et nettspill, Stardoll, som går ut på at barn og unge kan sminke og kle på virtuelle dukker. Målgruppen for spillet var barn mellom 7 og 17 år. Domstolen kom fram til at nettspillet Stardoll hadde rettet direkte kjøpsoppfordringer til barn ved formuleringer som: "köp", "köp fler", "köp här", "uppgradera", "uppgradera till Superstar", "uppgradera nu" og "uppgradera här". [9]

Forbrukerombudet har ved flere tilfeller tatt opp saker med næringsdrivende som omhandler direkte kjøpsoppfordringer. I sak 13/1487 hadde en næringsdrivende uoppfordret sendt ut markedsføring for jenteklubben Girl:IT. Markedsføringen var sendt til familier der det var jenter i Girl:ITs målgruppe. Brevet var adressert til husstanden slik at det var stor sannsynlighet for at det var barna i familien som åpnet dette. Markedsføringen var i tillegg utformet på en måte som åpenbart appellerte til unge jenter. Det ble blant annet brukt formuleringer som "Alt dette får du for kr 0", "Svar raskt og få den store sminkekofferten UTEN ekstra kostnad", "Girl:IT er perfekt for meg". Velkomstpakken som ble markedsført inneholdt typiske ting som unge jenter ønsker seg, som for eksempel vesker, sminke og PC-spill. Det ble også fokusert på hvor mye man sparte ved å bestille velkomstpakken og at det var enkelt å melde seg inn, noe som gjorde det enda mer fristende for de unge jentene å bli medlem. Samlet sett vurderte Forbrukerombudet dette som direkte kjøpsoppfordringer i strid med mfl. § 6, jf. § 20 andre ledd.

En tilsvarende problemstilling kom opp i sak 14/570 som omhandlet Egmonts markedsføring av Donald Duck overfor barn, og i sak 14/172 som omhandlet Elixias markedsføring overfor barn. I den første saken sendte Egmont ut adressert reklame til barn som tidligere hadde abonnert på bladet. Markedsføringen inneholdt blant annet formuleringer som "Få Donald rett hjem i postkassen", "Valgfri gave fra Lego verdi 149,-" og "Nesten halv pris!". Både det at markedsføringen ble sendt direkte en-til-en til barnet, og at formuleringene som ble brukt tydelig var rettet mot barn, gjorde at Forbrukerombudet konkluderte med at det var snakk om direkte kjøpsoppfordringer i strid med mfl. § 20 andre ledd. I Elixia-saken slo Forbrukerombudet fast at å kontakte et 12 år gammelt barn direkte på telefon for å tilby et "teenZ-medlemskap" ved et treningssenter var en direkte kjøpsoppfordring i strid med mfl. § 6, jf. § 20 andre ledd. [10]

Et eksempel på maseoppfordringer er omtalt i forarbeidene til markedsføringsloven og gjelder en annonse i Donald Duck & Co for et ferieopphold på Gaustadblikk høyfjellshotell. I annonsen het det bl.a.: "Hei på deg! Ta med mamma og pappa på jul/vinterferie til oss i vinter", "På julaften kommer julenissen" og "Send inn kupongen, og vi sender deg vårt juleprogram og en kjempesmart lommelykt!". Denne markedsføringen var i strid med markedsføringsloven § 1, da barna direkte ble oppfordret til å overtale foreldrene til å feriere på hotellet. [11]

# data[].attributes.attachment_link.title
Forbrukerombudets veiledning om handelspraksis overfor barn og unge - Forbrukerombudet

# data[].attributes.attachment_link.description
Markedsføringsloven § 20 lyder: "§ 20 Urimelig handelspraksis overfor barn Ved vurderingen av om en handelspraksis er urimelig etter § 6 skal det legges vekt på om handelspraksisen er særskilt rettet mot barn.

# data[].attributes.body
IKKE I RADIO OG PÅ TV, MEN ELLERS; JA(med forsiktighet)

# data[].attributes.attachment_link.title
BARN OG REKLAME - Reklame rettet mot barn

# data[].attributes.attachment_link.description
REKLAME RETTET MOT BARN Er det lov med reklame rettet mot barn?barneombudet ,både ja og nei. Reklame rettet særskilt mot barn er forbudt på TV og i radio hvor sendingene er fra Norge. (kringkastningsloven) Reklame på internett, i blader, aviser, direktereklame etc. er tillatt.

# data[].attributes.headline
Reklame for usunn mat og drikke retta mot barn skal bli forbudt

# data[].attributes.subject
Reklame for usunn mat og drikke retta mot barn skal bli forbudt

# data[].attributes.body
Aftenposten 2013

# data[].attributes.attachment_link.title
Reklame for usunn mat rettet mot barn blir forbudt

# data[].attributes.attachment_link.description
Markedsføring av usunne produkter rettet mot barn under 16 år blir forbudt her i landet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Her finner du bransjens vær varsom plakat.

1. GRUNNPRINSIPPER
1.1 Høy faglig og etisk standard
Det er i samfunnets, forbrukernes, medienes, annonsørenes og byråenes interesse at medlemmene av KF har en høy faglig og etisk standard.
1.2 Følg alltid lov og rett
All reklame skal være forenlig med gjeldende lov og rett og ICC's grunnregler for reklamepraksis. Den skal være redelig og vederheftig.
1.3 All reklame skal ta hensyn til samfunn og miljø
Reklame skal utformes under tilbørlig hensyn til sitt samfunnsmessige ansvar og skal følge prinsippene for lojal konkurranse og god forretningsskikk.
1.4 Reklamen skal ikke svekke bransjens tillit
Reklamen må ikke utformes slik at den kan svekke publikums tillit til reklame i sin alminnelighet.
2 REKLAME-ETISKE REGLER 2.1 Reklamen skal være hederlig
2.2 Reklamen bør ikke spille på frykt 2.3 Reklamen bør ikke spille på overtro 2.4 Reklamen skal ikke oppfordre til vold
Forbrukernes mangel på erfaring eller innsikt skal ikke misbrukes.
2.5 Reklamebør ikke understøtte diskriminering på grunnlag av rase, religion, kjønn eller seksuell legning. 2.6 Reklamen skal ikke villede forbrukeren
Reklame må ikke inneholde noe som kan lede til, eller oppfordre til voldshandlinger.
2.7 Værvarsom med å etterligne andre
Reklamen må ikke inneholde billedlige fremstillinger eller utsagn som direkte eller indirekte eregnet til å villede forbrukeren.
2.8 Ikke etterlign kampanjer fra andre land
Ingen må i sin reklame etterligne layout, tekst, slagord, illustrasjon, musikk og lydeffekter osv., i en annens reklame, på en slik måte at det er egnet til forveksling eller forvirring.
2.9 Reklamen bør ikke nedvurdere andre
Når en internasjonal annonsør har etablert en karakteristisk reklamekampanje i et eller flere land, må ikke byrået anbefale andre annonsører å etterligne denne kampanjen i de land hvor han opererer, for derved å hindre ham fra å utvide kampanjen til også disse land innenfor et rimelig tidsrom.
2.10 Vær varsom med sammenligninger
Reklamen må ikke nedvurdere noe firma eller noen vare direkte eller ved hentydninger, verken ved å utsette disse for ringeakt, latterliggjørelse eller nedvurdering på noen annen måte.
2.11 Vær varsom i forhold til personvern
Reklame som inneholder sammenligninger, må utformes slik at sammenligningen ikke er egnet til å villede, og må være i overensstemmelse med reglene for lojal konkurranse. Enhver sammenligning må være basert på dokumenterbare egenskaper ved varen ogmå bygge på et representativt utvalg av slike egenskaper.
2.12 Reklame skal fremtre som reklame
Reklamen bør ikke avbilde eller henvise til personer uten at tillatelse er innhentet på forhånd.
2.13 Respekter sikkerhetsregler
Reklame skal fremtre klart som reklame, uansett hvilken utforming denne har fått og hvilketmedium som brukes.
2.14 Reklamen må ikke misbruke sitater, statistikk og forskning
Vær varsom med åavbilde eller beskrive farlige situasjoner eller virksomhet som viser mangel pårespekt for sikkerhetsregler. Særlig varsomhet må utvises i reklame som errettet mot, eller viser bilder av barn og ungdom.

Reklamen må ikke misbruke forskningsresultater eller sitater fra teknisk eller vitenskapelig litteratur. Statistikk må ikke fremstilles slik at den gir inntrykk av større gyldighet enn den egentlig
2.15 Vær varsom i forhold til barn og ungdom
har. Vitenskapelige uttrykk må ikke misbrukes.

Reklamen skal ikke utnytte barns naturlige godtroenhet eller unge menneskers mangel på erfaring. Heller ikke må deres naturlige lojalitetsfølelse utnyttes i reklame.

# data[].attributes.attachment_link.description
Her finner du bransjens vær varsom plakat. 1. GRUNNPRINSIPPER 1.1 Høy faglig og etisk standard Det er i samfunnets, forbrukernes, medienes, annonsørenes og byråenes interesse at medlemmene av KF har en høy faglig og etisk standard. 1.2 Følg alltid lov og rett All reklame skal være forenlig med gjeldende lov og rett og ICC's grunnregler for reklamepraksis.

# data[].attributes.attachment_link.description
Årets leke 2014! Denne flotte, interaktive Cayla dukken står på toppen av ønskelisten hos jenter over hele landet! Cayla er mange skritt foran andre interaktive dukker og hun kommer til å bli ditt barns beste venn. Cayla tar interaktiv lek til et helt nytt nivå!

# data[].attributes.attachment_link.description
Gøy på landet med dette kjekke Playmobil bondegårdssettet med silo, flere dyr, figurer, og annet tilbehør som trengs på bondegården.

# data[].attributes.attachment_link.description
Here's a Great quality of the Jameson's Irish Whiskey commercial everyone has been clamoring for.

# data[].attributes.attachment_link.title
En glad gut : reklame for Teddy sigaretter (stumfilm)

# data[].attributes.attachment_link.description
Reklamefilm for Teddy fra 1927. Per Kvist hadde hovedrollen som den glade gutten. Produsert av Gladtvet-Film. http://www.norskfolkemuseum.no/ Film fra Tiedemanns reklame- og tobakksmuseum. Samlingen består av gjenstander, fotografier og arkivalia knyttet til J. L. Tiedemanns Tobaksfabrik (etablert 1778). Fabrikken var en sentral og ledende aktør innen nærings- og nytelsesmiddelindustrien, og utgjør et langt og viktig kapittel i norsk industrihistorie.

# data[].attributes.body
2013

# data[].attributes.attachment_link.title
Dunhill Cigarette TV Commercial 2013 -HD

# data[].attributes.attachment_link.description
WARNING: SMOKING CAUSES FATAL DISEASES. Please avoid viewing this commercial if it's not permitted in the country your viewing it in. This commercial was shot in lombok islands Indonesia. It was produced for the Bentoel Group (a division of British American Tobacco), for the Indonesian Market.

# data[].attributes.attachment_link.title
William Lawson Commercial whiskey HD (Funiest Commercial AVeR!!!!)

# data[].attributes.attachment_link.description
This a video about wiskey In HD SUB Rate and Comment :)

# data[].attributes.body
NRK

# data[].attributes.attachment_link.description
De fleste matbutikker i Norge fører usunne varer som markedsføres direkte mot barn, og dette er norske myndigheter nå lei av.