# data[].attributes.headline
Іван Франко (1856-1916) Народився 27 серпня 1856 року в селі Нагуєвичі в Східній Галичині в родині селянина-коваля. Навчався спочатку в школі села Ясениця-Сільна (1862–1864), потім у так званій нормальній школі при василіанському монастирі у Дрогобичі (1864–1867). У 1875 році закінчив Дрогобицьку гімназію. Восени 1875 р. став студентом філософського факультету Львівського університету. Перші літературні твори — вірш «Народна пісня» (1874) і повість «Петрії і Довбущуки» (1875) були надруковані в студентському часописі «Друг». Активна громадсько-політична й видавнича діяльність та листування з Михайлом Драгомановим спричинили арешт письменника за звинуваченням у належності до таємного соціалістичного товариства. У 1880 р. вдруге заарештовують, обвинувачуючи в підбурюванні селян проти влади. У 1881 р. став співвидавцем часопису «Світ», після закриття (1882) якого працював у редакції часопису «Зоря» й газеті «Діло». В травні 1886 р. взяв з Ольгою Хоружинською шлюб у Павлівській церкві Колегії Павла Галагана. У 1888 р. деякий час працював у часописі «Правда». Зв’язки з наддніпрянцями спричинили третій арешт (1889) письменника. У 1890 р. за підтримки М. Драгоманова стає співзасновником Русько-Української Радикальної Партії. З 1908 р. стан здоров’я значно погіршився, однак він продовжував працювати до кінця свого життя. Помер 28 травня 1916  р. у Львові.Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/2337-ivan-franko-biografiya-skorocheno Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

# data[].attributes.subject
Іван Франко (1856-1916) Народився 27 серпня 1856 року в селі Нагуєвичі в Східній Галичині в родині селянина-коваля. Навчався спочатку в школі села Ясениця-Сільна (1862–1864), потім у так званій нормальній школі при василіанському монастирі у Дрогобичі (1864–1867). У 1875 році закінчив Дрогобицьку гімназію. Восени 1875 р. став студентом філософського факультету Львівського університету. Перші літературні твори — вірш «Народна пісня» (1874) і повість «Петрії і Довбущуки» (1875) були надруковані в студентському часописі «Друг». Активна громадсько-політична й видавнича діяльність та листування з Михайлом Драгомановим спричинили арешт письменника за звинуваченням у належності до таємного соціалістичного товариства. У 1880 р. вдруге заарештовують, обвинувачуючи в підбурюванні селян проти влади. У 1881 р. став співвидавцем часопису «Світ», після закриття (1882) якого працював у редакції часопису «Зоря» й газеті «Діло». В травні 1886 р. взяв з Ольгою Хоружинською шлюб у Павлівській церкві Колегії Павла Галагана. У 1888 р. деякий час працював у часописі «Правда». Зв’язки з наддніпрянцями спричинили третій арешт (1889) письменника. У 1890 р. за підтримки М. Драгоманова стає співзасновником Русько-Української Радикальної Партії. З 1908 р. стан здоров’я значно погіршився, однак він продовжував працювати до кінця свого життя. Помер 28 травня 1916  р. у Львові.Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/2337-ivan-franko-biografiya-skorocheno Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

# data[].attributes.body
Збірки: -         «В поті чола» (1890) -         «Зів’яле листя» (1896) -         «Мій Ізмарагд» (1897) -         «Галицькі образки» (1897) -         «Смерть Каїна» (1889) -         «Іван Вишенський» (1900) -         «Із днів журби» (1900) -         «Semper tiro» (1906) -         «Давнє і нове» (1911) Твори: -         поема «Мойсей» (1905) -         повість «Boa constrictor» (1878) -         соціальний роман «Борислав сміється» (1882) -         історичну повість «Захар Беркут» (1882) -         дитячий твір «Лис Микита» (1890) -         роман «Для домашнього вогнища» (1892) -         соціально-психологічна драма «Украдене щастя» (1893) -         дитячий твір «Абу-Касимові капці» (1895) -         роман «Основи суспільности» (1895) -         роман «Перехресні стежки» (1899–1900 рр.) -         та інші.

Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/2337-ivan-franko-biografiya-skorocheno Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

# data[].attributes.headline
«Мойсей» Франка — це

# data[].attributes.body
«Мойсей» Франка — це заповіт українському народові»
(О. Білецький)
«Влада не пустила його викладати у вищій школі, а він став учителем усього народу. Напрацювався за десятьох, а життя було дано лише одне, та й те недовге» (Т. Франко)
«Твір Франка наскрізь оригінальний. Ключів до нього слід шукати у Франкові і в самій поемі, не поза ними»
(Ю. Шевельов) «Не можу забути одного образу, який врізався мені у пам’ять... У своїй убогій хаті сидів він за столом і плів рибацькі сіті, як бідний апостол. Плів сіті й писав поему «Мойсей»... Душу мою він полонив своєю поемою» (М. Коцюбинський)

Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/3379-vislovlyuvannya-vidomikh-lyudej-pro-tvorchist-ivana-franka Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

# data[].attributes.body
Обличчя української історії. Іван Франко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Галицька Старовина

# data[].attributes.attachment_link.title
Обличчя української історії Іван Франко

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Конотопська ЦМБ ім. С.І. Пономарьова

# data[].attributes.attachment_link.title
Іван Франко. Відео презентація.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ЗНО Корисні відео для навчання

# data[].attributes.attachment_link.title
ЗНО  Українська література  10 клас  І  Франко «Мойсей»

# data[].attributes.headline
Поема "Мойссей"h

# data[].attributes.body
Поема "Мойссей"
https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=633
Поема "Мойсей" (скорочено)
https://www.ukrlib.com.ua/styslo/printit.php?tid=3779
Поема "Мойсей" (слухати)
https://www.youtube.com/watch?v=4XbKKNuph78
Поезія "Чого являєшся мені у сні..."
https://www.youtube.com/watch?v=x8Et_VA2lNQ
"Чого являєшся мені у сні" (пісня, виконує Віталій Козловський)
https://www.youtube.com/watch?v=kqVZqMnVkns
"Гімн" читати
https://www.ukrlib.com.ua/books/printit.php?tid=627
"Гімн" слухати
https://www.bing.com/videos/search?q=%d0%86%d0%b2%d0%b0%d0%bd+%d0%a4%d1%80%d0%b0%d0%bd%d0%ba%d0%be+%22%d0%93%d1%96%d0%bc%d0%bd%22&docid=608002056230275604&mid=90CAC666BF251EB45BDD90CAC666BF251EB45BDD&view=detail&FORM=VIRE

# data[].attributes.headline
Аналіз твору Івана Ф

# data[].attributes.body
Аналіз твору Івана Франка "Мойсей"

Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/2340-ivan-franko-mojsej-analiz Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

Опорний конспект "Поема Івана Франка  https://vseosvita.ua/library/opornij-konspekt-poema-ivana-franka-mojsej-7770.html

Аналіз «Гімн» Франко

Джерело: https://ukrclassic.com.ua/katalog/f/franko-ivan/3373-analiz-gimn-franko Бібліотека української літератури © ukrclassic.com.ua

# data[].attributes.attachment_link.title
"Чого являєшся мені у сні?" І.Франко.  АНАЛІЗ ВІРША

# data[].attributes.headline
Лайфхак "Іван Франко. М. Коцюбинський"

# data[].attributes.subject
Лайфхак "Іван Франко. М. Коцюбинський"

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=mJ5JcylLRxI

# data[].attributes.headline
Тестові завдання у форматі ЗНО "Захар Беркут"

# data[].attributes.subject
Тестові завдання у форматі ЗНО "Захар Беркут"

# data[].attributes.body
https://vseosvita.ua/library/ivan-franko-zahar-berkut-testovi-zavdanna-u-formati-zno-171560.html

# data[].attributes.headline
Тест для самоперевірки «Іван Франко. Збірки поезії»

# data[].attributes.subject
Тест для самоперевірки «Іван Франко. Збірки поезії»

# data[].attributes.body
https://ukrtesti.com/ivan-franko-poeziya-test-12.html

Тест-онлайн
https://onlinetestpad.com/ua/test/87319-tvorch%D1%96st-%D1%96ya-franka

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Аналіз поезії Івана Франка "Чого являєшся мені у сні?"

Історія написання:

Привид першого світлого юнацького кохання до Ольги Рошкевич не покидає поета протягом усього життя, незважаючи на те, що стрічалися на життєвій дорозі інші жінки, що він одружився. Це почуття й покликало до життя рядки, сповнені, з одного боку, болю й туги, а з іншого, - бажання, щоб ці муки продовжувалися, бо в них і через них продовжує жити високе почуття.

Збірка: "Зів'яле листя"

Напрям: модернізм

Тема: відображення внутрішнього світу закоханної людини, ії думок та страждань

Ідея: заклик шукати своє кохання та кохати всупереч усім бідам, не дивлячись ні на що.

Жанр: ліричний вірш.

Провідний мотив: нерозділене кохання.

Віршовий розмір: чотиристопний ямб.

Епітети: "чудові очі... ясні"; "дно студене"; "зарево червоне"; "довгими ночами"; "щастя молодого"; "дива золотого".

Порівняння : "очі..., немов криниці дно студене"; "уста..., мов зарево червоне"; "серце..., неначе перла у болоті", підкреслює надзвичайну красу дівчини, її байдужо-зневажливе ставлення до почуттів закоханого юнака і його високі душевні поривання.

Метафори: "докір займається і ...тоне у тьмі"; "ти серце надірвала"; "вирвала ридання голосні"; "свій біль, свій жаль, свої пісні у серці здавлюю на дні".

Тавтологічні повторення: "В житті мене ти знать не знаєш, хоч знаєш, добре знаєш, як я люблю тебе без тями, як мучусь Довгими ночами і як літа вже за літами свій біль, свій жаль, свої пісні у серці здавлюю на дні...", вони надають можливість усвідомити надзвичайність великого і справжнього почуття закоханого, який спочатку ніби протестує проти появи образу його коханої, що являється йому уві сні.

Риторичні фігури: риторичне заперечення "О ні!" змінюється на риторичне звертання "Являйся, зіронько, мені!", що підсилюється риторичним окликом "Хоч в сні!".

# data[].attributes.attachment_link.title
Паспорт твору Івана Франка "Чого являєшся мені у сні?"

# data[].attributes.attachment_link.description
Поданий паспорт твору може бути використаним на уроці української літератури під час вивчення творчості Івана Франка. Паспорт містить такі розділи: історія написання, рік написання, збірка, напрям, течія, тема, ідея, тематична приналежність (вид лірики), жанр, провідний мотив,будова вірша, римування, віршовий розмір, художні засоби, стилістичні фігури.

# data[].attributes.headline
Аналіз повісті "Захар Беркут"

# data[].attributes.subject
Аналіз повісті "Захар Беркут"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ідейно-тематичний аналіз твору "Захар Беркут"

Підзаголовок: "Образ громадського життя Карпатської Русі в XIII столітті".

Історія написання: написано з 1 жовтня до 15 листопада 1882 року на конкурс, оголошений львівською газетою "Зоря", та в 1883 році вперше видано у ній.

Стиль: реалізм + романтизм.

➤ Епіграф: "Дела давно минувших дней, преданья старины глубокой..." (О. Пушкін) - із твору "Руслан і Людмила".
Твір мав у виданнях різних років дві передмови.
Передмова 1882 р. до повісті "Захар БеркутІван Франко дає зрозуміти, що художній твір - це не точний переказ історичних подій. Автор пише, що "історик оперує аргументами і логічними висновками", а "повістяр мусить оперувати живими людьми, особами".

Історична праця, на думку письменника, "має вартість, коли факти в ній представлені докладно і в причиновім зв'язку"; а історична повість цінна тоді, "коли її основна ідея ... жива і сучасна" і може "заняти сучасних, живих людей".

Як запевняє Франко, історія Русі є цікавою його сучасникам. Тому, пишучи цей твір, автор за ідею сюжету взяв напад монголів під проводом Пети, а також народні перекази, наприклад, про витоплення монгольської ватаги. "Дійові особи зрештою видумані", а "місцевість списана ... вірно".
➤ Передмова 1902 р. до повісті "Захар Беркут". Автор у передмові указує на те, що виправляє у тексті повісті лише особливості правопису, зважаючи на "поступ, який зробила наша мова протягом сих двадцятьох сіт".
Тема: зображення боротьби давньої карпатської громади тухольців проти нападу татаро-монголів та соціального гноблення в ХІІІ столітті.
Ідея: продемонструвати й возвеличити в очах читача мужність, патріотизм, винахідливість, рішучість, уміння долати перешкоди, боротися з труднощами; піднесення почуття любові; засудити підступність, зраду, жадобу, жагу до збагачення за рахунок інших.
Основна думка: перемога народу можлива лише за умови його одностайності в боротьбі проти ворога. "Кождий дбає тільки про себе, не розуміючи того, що таким робом роздроблюються їх сили, ослаблюється громада".
Сюжет твору містить дві лінії - історичну (напад монголо-татар, боротьба тухольців за свою землю) і особистісну (стосунки Максима Беркута й Мирослави).

Проблематика:
✔суспільно-політичні проблеми
✔національно-історичні
✔філософські
✔загальнолюдські
✔соціальні
✔морально-етичні
Композиція: епіграф, авторська передмова, 9 розділів.

# data[].attributes.attachment_link.title
Аналіз твору "Захар Беркут" Івана Франка

# data[].attributes.attachment_link.description
Ідейно-тематичний аналіз твору "Захар Беркут " Підзаголовок: "Образ громадського життя Карпатської Русі в XIII столітті". Історія написання: написано з 1 жовтня до 15 листопада 1882 року на конкурс, оголошений львівською газетою "Зоря", та в 1883 році вперше видано у ній. Стиль: реалізм + романтизм. ➤ Епіграф: "Дела давно минувших дней, преданья старины глубокой..."

# data[].attributes.headline
Цитати головних героїв

# data[].attributes.subject
Цитати головних героїв

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Для кращого засвоєння характеристик головних героїв повісті "Івана Франка", пропонуємо ознайомитися з цитатами їхнього мовлення. Ці уривки з тексту допоможуть запам'ятати персонажів такими, якими автор їх хотів зобразити. А на тестуваннях минулих років за цитатами з твору потрібно було впізнати героя. Тому такий матеріал обов'язково буде корисним майбутнім абітурієнтам.
Захар Беркут

Захар Беркут - тухольський старійшина, знахар. Усе життя віддав служінню громаді. Замолоду три роки вчився лікарської справи в монаха Акинтія та подорожував по Русі.

"Глядіть на нього, на се знамено наше! З одного здорового пня вироблений весь той суцільний ланцюг, сильний і немов замкнутий у собі, а прецінь свобідний в кождім поєдинчім колісці, готовий приняти всякі зв'язки. Сей ланцюг - то наш руський рід, такий, який вийшов з рук добрих творчих духів. Кожне колісце в тім ланцюзі - то одна громада, нерозривно, з самої природи зв'язана з усіма іншими, а проте свобідна сама в собі, немов замкнена сама в собі, живе своїм власним життям і вдоволяє свої потреби. Тілько така суцільність і свобода кождої поодинокої громади робить усю цілість суцільною і свобідною. Нехай тілько одне колісце трісне, розпадеться само в собі, то й цілий ланцюг розпадеться, одноцілий його зв'язок розірветься" - Частина третя.

"Отець знає свою дитину, її потреби й бажання, а він не знає нас і не хоче знати. Опікун береже свого підручного від ворога і від усякої шкоди,- князь не береже нас ні від сльоти, ні від тучі, ні від граду, ні від медведя,- а се наші найгірші вороги. <...> Не вітцем і опікуном ми вважаємо твого князя, але карою божою, зісланою на нас за гріхи наші, від якої мусимо відкупуватися щорічними данинами. Чим менше ми про нього знаємо, а він про нас, тим ліпше для нас. І коби вся наша Русь могла позбутися сьогодні його з усіма його ватагами, то, певно, була би ще щаслива і велика! - Про Данила Галицького. Частина третя.

"Подільські та покутські громади не можуть допомогти собі, бо вони обдерті та обезсилені князями та боярами, які не позволяють їм мати своє оружжя, ані вправлятися в робленню ним. <...> Щоб одному надати велику власть над народом, треба кождій громаді відібрати відібрати її свободу, треба розбити громадські зв'язки, обезоружити громадські руки. А тоді всяким монголам одверта дорога в нашу країну". - Частина третя.

"Тепер твій Данило щез десь, і, хто знає, може, незадовго його побачите в таборі монгольського хана яко його вірного підданця, щоб ціною неволі й пониження перед сильнішим купити собі власть над слабшими". - Частина третя.

"Батьки наші казали нам: шкідного і непотрібного члена громади, розбійника, конокрада або постороннього, що без волі громади забирав би громадські землі, з родиною такого прогнати з границь громадських, а дім його розвалити і зрівняти з землею". - Частина третя.

"Батьки і браття! Нинішня наша побіда - велике діло для нас. Чим ми побідили? Чи нашим оружжям тілько? Ні. Чи нашою хитрістю тілько? Ні. Ми побідили нашим громадським ладом, нашою згодою і дружністю. Уважайте добре на се! Доки будете жити в громадськім порядку, дружно держатися купи, незламно стояти всі за одного, а один за всіх, доти ніяка ворожа сила не побідить вас". - Частина дев'ята.

Максим Беркут

Максим Беркут - наймолодший син Захара, перейняв ідеали батька, хоробро б'ється в першій сутичці з монголами. Закоханий у боярську дочку - Мирославу.

"...дурна звірюка той медвідь, самотою держиться. Якби вони зібрались докупи, то хто знає, чи й стадо вовків дало би їм раду". - Частина перша.

"Ні, власті у нас над громадою не має ніхто: громада має власть сама, а більше ніхто..." - Частина друга.

"Вся громада гнівна на тебе за те, що ти присвоюєш собі громадський ліс і полонину, не спитавши навіть громади, чи схоче вона на те пристати, чи ні". - До Тугара Вовка. Частина друга.

"Доля звичайно тих найвище підносить, кого думає найнижче зіпхнути". - Частина друга.

"Великої сили великого Чінгісхана ми не лякаємось. Вона може нас зробити трупами, але не зробить нас рабами". - Частина п'ята.

"Хоч і в путах, я все буду вольний чоловік. У мене пута на руках, а в тебе на душі!" - До Тугара Вовка. Частина п'ята.

"Хто хоч хвилю зазнав неволі, той зазнав гіршого, ніж смерть". - Частина шоста.

Тугар Вовк

Тугар Вовк - боярин, якому князь подарував землі Тухольчини. Вважає себе вищим за громаду й хоче встановлювати нові порядки. Відмовляється віддавати Мирославу за Максима, бо вважає простого смерда недостойним боярської дочки. Видав монголам плани руської дружини напередодні битви на Калці, та знову стає зрадником, приводячи монголів до Тухлі.

"Дух бунту і непокори живе в народі. Серце його тужить за давніми порядками, де не було ні князів, ні власті, де кожда громада жила для себе, а против спільного ворога всі дружилися по добрій волі і вибирали і скидали свою старшину". - Частина четверта.

Мирослава - дочка Тугара Вовка. Не поділяє батьківського ставлення до простих селян і відповідає Максиму на його почуття взаємністю. Невдало відмовляє батька від зради, і сама переходить на бік тухольців.

"...Не мала вона пари між своїми ровесницями, так се в природній свободі свого поводження, в незвичайній силі мускулів, у смілості й рішучості, властивій тільки мужчинам, що виросли в ненастанній боротьбі з супротивними обставинами".

"...виросла на свободі, що виховання її було мужське, і що в тім прегарно розвиненим дівочім тілі живе сильний, великими здібностями обдарований дух. Вона була в батька одиначка, а до того ще зараз при народженні втратила матір. Ненька її, стара мужичка, відмалку заправляла її до всякої ручної роботи, а коли підросла, то батько, щоб розважити свою самоту, брав її всюди з собою і, щоб задовольнити її палку натуру, привчав її владати рицарською зброєю, зносити всякі невигоди і сміло стояти в небезпеках. І чим більші трудності їй приходилось поборювати, тим охітніше бралася вона за діло, тим краще проявлялася сила її тіла й її рішучого, прямого характеру. Але попри все те Мирослава ніколи не переставала бути ненщиною і ніжною, доброю, з живим чуттям і скромним, стидливим лицем, а все те лучилось в ній у таку дивну, чаруючу гармонію, що хто раз бачив її, чув її мову, - той до віку не міг забути її лиця, її ходу, її голосу, тому вони пригадувалися живо і виразно в найкращих хвилях його життя так, як весна навіть старому старцеві пригадує його молоду любов".

"...Незвичайна ненщина поровень з найсильнішими мужами поборювала всякі трудності утяжливої дороги. Як легко перескакувала гнилі ломи і величезні трами..."

"А що ж то в мене нема сили? А що ж то я не владаю луком, ратищем і топором? Ану, нехай котрий-будь із твоїх поселенців спробує зо мною порівнятися, - побачимо, хто дужчий!"

"Якою самітною, якою круглою сиротою чула вона себе тепер на світі, хоч тут же коло неї сидів її батько! Якою нещасною чула вона себе тепер, хоч батько недавно ще запевняв її, що все робить для її щастя!"

"Її слова, її погляд, дотик її рук і її вісті - все те немов вирвало його (Максима) з темного гробу, повернуло йому життя".

# data[].attributes.attachment_link.title
Цитати головних персонажів повісті "Захар Беркут"

# data[].attributes.attachment_link.description
Для кращого засвоєння характеристик головних героїв повісті "Івана Франка", пропонуємо ознайомитися з цитатами їхнього мовлення. Ці уривки з тексту допоможуть запам'ятати персонажів такими, якими автор їх хотів зобразити. А на тестуваннях минулих років за цитатами з твору потрібно було впізнати героя. Тому такий матеріал обов'язково буде корисним майбутнім абітурієнтам.

# data[].attributes.headline
Короткий переказ повісті

# data[].attributes.subject
Короткий переказ повісті