# data[].attributes.body
Iseseisva riigi elu määras ära 1920.aastal vastu võetud põhiseadus. Riiki juhtis rahva valitud Riigikogu.

# data[].attributes.body
1921 hakkasid lääneriigid Eestit tunnistama. Eesti astus Rahvasteliidu liikmeks.

# data[].attributes.body
Eesti Asutav Kogu töötas välja peale põhiseaduse ka muid seadusi. Olulisim neist maaseadus.
Maaseadus likvideeris mõisnike maaomandi ning jagas maa sõjas võidelnute vahel laiali.

# data[].attributes.headline
Eesti areng esimesel kümnendil pärast iseseisvumist

# data[].attributes.subject
Eesti areng esimesel kümnendil pärast iseseisvumist

# data[].attributes.body
1924 üritas Komitern mässu, kuid see ei õnnestunud. Samas tõi inimestele kaine mõistuse.

1928 rahareformi tõttu tulid käibele Kroonid. Raha muutus stabiilseks.

# data[].attributes.body
Jõudis Eestisse 1930. aastal.
Vapside liikumine - vapsid taotlesid senise demokraatliku elukorralduse muutmist ning uue põhiseaduse kehtestamist.
1932 Tõnisson devalveeris Eesti krooni. Poliitilised vastuolud jõudsid haripunkti.
1934 korraldasid Päts ja Laidoner riigipöörde, millega koondasid kogu võimu enda kätte. Algas vaikiv ajastu

# data[].attributes.body
Päts ja Laidoner tegid põhiseaduses muudatusi ainult vabadussõdalaste poolt antud soovitustega. Vapside erakond protesteeris valjult selle vastu ning nad üritasid korraldada riigipööret. See katse aga kukkus läbi ja enamus nende liidritest pandi vangi.

1938 hakkas kehtima uus Põhiseadus. See koosnes kahest osast: rahva poolt valitud Riigivolikogust ning avaliku elu tegelaste seast presidendi poolt valitud Riiginõukogust.

# data[].attributes.body
Inimesed hakkasid kolima linnadesse.
Tartu ülikool alustas tööd Eesti keeles.
1925 kehtestati kultuuriautonoomiaseadus.