# data[].attributes.body
Agatha Christie És una escriptora. Va nàixer el 15 de setembre de 1890- va morir el 12 de gener del 1976. Sovint és nomida la  "reina del crimen". En les novel·les intervenia algun dels seus personatges principals, Hercule Poirot i Miss Marple. Encara que li agradava variar en la forma establerta de les històries detectivesques, era escrupolosa a l'hora de jugar net amb el lector i no amagar-li cap tipus d'informació perquè pogués resoldre el misteri.

# data[].attributes.body
PRIMERA PART

Deu negrets se n’anaren a sopar. Un d’ells es va ennuegar i aleshores en quedaren nou.

Nou negrets es quedaren desperts fins molt tard. Un d’ells es va adormir i aleshores en quedaren vuit.

Vuit negrets viatjaven per Devon. Un d’ells va dir que s’hi aturaria i aleshores en quedaren set.

Set negrets tallaven fusta. Un d’ells es va tallar en dos bocins i aleshores en quedaren sis.

Sis negrets jugaven amb un rusc. Un abellot en va picar un i aleshores en quedaren cinc.

Cinc negrets estudiaven lleis. Un d’ells va ingressar al tribunal i aleshores en quedaren quatre.

Quatre negrets se n’anaren cap al mar. Una arengada vermella se’n va empassar un i aleshores en quedaren tres.

Tres negrets passejaven pel zoo. Un ós en va abraçar un i aleshores en quedaren dos.

Dos negrets s’assegueren al sol. Un d’ells va acabar fregit i aleshores en quedà un.

Un negret es quedà tot sol. Va agafar una corda i es va penjar i aleshores no en quedà cap.

# data[].attributes.body
SEGONA PART
Aquesta és una cançó molt important en el llibre perque concorda amb unes figuretes que hi havia a la mansió. El més sinistre i curiós de tot era que quan un moria, desapareixia una figureta. A vosaltres vos dona calfred?? Diu-me les vostres opinions

# data[].attributes.body
Autor | Agatha Christie
Llengua | anglès
Publicació | Regne Unit , Regne Unit, 6 de novembre de 1939
Creació | 1939
Editorial | Collins Crime Club
Dades i xifres
Gènere | Novel·la detectivesca
Nombre de pàgines | 256
Lloc de la narració | Devon

# data[].attributes.body
Devon en alguns casos dit Devonshire, és un comtat del sud-oest d'Anglaterra que limita amb Cornualla a l'oest i amb Somerset i Dorset a l'est. Antigament formà part del regne de Dumnònia. Darrerament, i a imitació de Cornualla, ha intentat recuperar les arrels cèltiques i adoptat la seva pròpia bandera, anomenada de sant Petroc.
El riu Plym, el principal del comtat, desemboca al canal de la Mànega, a prop de la ciutat de Plymouth.

# data[].attributes.body
El doctor Amstrong per culpa de estar bebut, va matar a una persona. El pitjor es que la monja el va encobrir. És molt injust que per culpa de un doctor bebut hatja morit una persona. Una persona que no tenia culpa de rès. Poc a poc es van revelant els secrets.

# data[].attributes.body
Ací Miss Brent, mentres tots están acussats de crims. Ella és l'única que no tracta de justificar-se amb  escuses. Ella diu que sempre ha actuat, per la seua conciencia.
-Como creieu que ha actutat?
-Ha fet bé?

# data[].attributes.body
Al principi del llibre es van fer aquestes accusacions a tots els invitats de Mr Owen
" Se us fan aquestes acusacions: Edward George Armstrong, el dia 14 de març de 1925 vau causar la mort de Louisa Mary Clees. Emily Caroline Brent, el 5 de novembre de 1931 vàreu ser responsable de la mort de Beatrice Taylor. William Henry Blore, vau causar la mort de James Stephen Landor el 10 d’octubre de 1928. Vera Elizabeth Claythorne, el dia 11 d’agost de 1935 vau matar Cyril Ogilvie Hamilton. Philip Lombard en una determinada data del mes de febrer de 1932 vau ser culpable de la mort de vint-itres homes, membres d’una tribu de l’Àfrica occidental. John Gordon Macarthur, el dia 4 de gener de 1917 vau enviar deliberadament Arthur Richmond amant de la vostra esposa, a la mort. Anthony James Marston, el proppassat 14 de novembre vau ser culpable de la mort de John i Lucy Combes. Thomas Rogers i Ethel Rogers, el 6 de maig de 1929 vau ocasionar la mort de Jennifer Brady. Lawrence John Wargrave, el dia 10 de juny de 1930 vau causar la mort d’Edward Seton. Senyors acusats, teniu alguna cosa a dir en la vostra defensa?"
Van soltar aquesta bomba i desde eixe moment les coses estan molt tenses. Seran veritat les accusacions?

# data[].attributes.body
Tots per a arrivar a la casa van rebre una carta, menys el detective que li van dir que s'hi infiltarà. A tots li va sorprener una mica però tots van acceptar.
Aquestes son algunes de les cartes:
-Mr. Wargrave:
Estimadíssim Lawrence… fa tants anys que no en sé res, de tu… Has de venir a Nigger Island… l’indret més encisador del món… tenim tantes coses per parlar… d’aquells temps… comunió amb la natura… escalfant-nos al sol… 12,40 de Paddington… T’aniré a buscar a Oakbridge…». I la seva corresponsal signava amb una rúbrica: «Per sempre teva, Constance Culmington».
- Vera Claython:
He obtingut el vostre nom per mitjà de l’Agència de personal femení qualificat, juntament amb una recomanació. Tinc entès que us coneixen personalment. Tindré molt de gust de pagar-vos el sou que demaneu i espero que us incorporareu a la feina el dia 8 d’agost. El tren surt de Paddington a les 12,40 i us esperaran a l’estació d’Oakbridge. Amb aquesta carta us envio cinc bitllets d’una lliura per a les vostres despeses. Ben atentament, UNA NANCY OWEN
Si vosaltres rebreu unes d'aquestes cartes accepatariu anar??

# data[].attributes.body
Mr. i Mrs. Rogers: son els criats de Mr Owen. Mrs. Rogers era uan gran cuinera.
Emily Brent: és una dona gran, seria i freda.
El doctor Amstrong: es el qui va investigar totes les morts. General Macarthur:  un general retirat el qual no tenia la conciencia neta. Antonhy Marston: Jove atractiu.
Mr Wargrave:  Un jutge recienment jublitat, al pas de l'obra es troba desanimat pensa que es la fi, pensaven que estaba boitg. Tenia una dona que es va morir Leslie.
Vera Claythorne: Va ser contratada per Mr. Owen.
Phlip Lombard: Capità que venia a l'illa per temes de negoci.
Mr. Blore: Detective i expolicia privat. Va entrar a l'illa baix un pseudònim per a investigar però després  quan van salir les accusacions,  es va saber qui era.

# data[].attributes.body
redreçar

1. | v. tr. Tornar a posar dret (allò que s'havia encorbat, torçut o caigut). Redreçar un clau. Redreçar una estaca.
2. | v. tr. Posar en bon estat la marxa (d'una cosa que no va bé). Redreçar un negoci.

# data[].attributes.body
Canonge:
1. | m. REL. Membre del capítol d'una església catedral o col·legiata.
2. | coca de canonge V. coca1 7
3. | herba dels canonges V. herba .
4. | llit de canonge V. llit 18.
5. | o tots monges o tots canonges V. monge 2.
6. | viure com un canonge loc. verb. Viure tranquil·lament, regaladament.

# data[].attributes.body
En aquest apartat, cal tenir en compte el misteri que la pròpia autora va protagonitzar el desembre de 1926, quan va desaparèixer durant més de deu dies, un fet que va fer córrer rius de tinta. Aleshores era ja una autora ben coneguda i gaudia de l’èxit de la seva sisena novel·la, “L’assassinat de Roger Ackroyd“. El vehicle, junt amb les seves pertinences, va ser trobat al cap d’unes hores a prop d’una cantera de Guilford, al sud de Londres. La preocupació va finalitzar el 14 de desembre, quan va ser reconeguda en un luxós hotel de Harrogate, prop de la capital, en el qual s’allotjava amb el nom de Theresa Neele, el de l’amant del seu marit. Segons sembla, va resultar difícil fer-li reconèixer la seva pròpia identitat, i ella mai no va fer cap declaració sobre aquell episodi. El que en realitat va succeir es desconeix encara avui, i com a anècdota d’aquest capítol es pot comentar que fins i tot Arthur Conan Doyle, el creador de Sherlock Holmes, va participar en les investigacions per tal de localitzar la popular escriptora.

D’altra banda, el 1930 es va casar (tot i estar divorciada) amb el catòlic Max Mallowan, un arqueòleg catorze anys més jove que ella. Arrel d’aquesta circumstància, Agatha Christie va pronunciar una de les seves frases més populars: casa’t amb un arqueòleg. Com més vella et facis, més encantadora et trobarà.

# data[].attributes.body
Escarrafals: Demostracions exagerades, insinceres, de reprovació, de refús, amb gestos o paraules. No faces tants escarafalls, que la cosa no és per a tant.

# data[].attributes.body
M'ha agradat moltíssim el llibre, és altra excepcional obra d'Agatha Christie. El principi és molt aborrit però cada vegada que llitges més és va possant més interessant. Fins al final del llibre el assessí no apareix. El recomane per a tots els que li  agraden els llibres de misteri i novel·les policiaques.