# data[].attributes.body
Hedy Lamarr va ser una famosa actriu de cine austríaca de l'època d'or de Hollywood. A part d'actriu Lamarr també va ser una enginyera electrònica i inventora. Encara que l'apassionava l'enginyeria mai va acabar els seus estudis per dedicar-se a la seva altra passió: les arts escèniques. Al ser casada en contra de la seva voluntat amb Friedrich Mandl, seguidor de Hitler, Lamarr qualifica el seu matrimoni com una època d'esclavitud. El seu marit l'obligà a abandonar la seva carrera cinematogràfica i a quedar-se a casa a no ser que ell estigués amb ella. Durant aquesta època, Hedy Lamarr va retornar als seus estudis d'enginyeria de manera autònoma. Quatre anys després ella va poder escapar i marxar als Estats Units on va reprendre la seva carrera com a actriu.
Lamar, a l'haver vist tots els horrors del nazisme i al ser jueva, va oferir al govern d'Estats Units tots els coneixements que ella tenia sobre el règim. Alhora ella es va posar a treballar en un projecte per impedís la detecció de torpedes, és a dir, Hedy Lamarr va inventar i patentar una de les primeres versions del salt de freqüència, el qual després va entregar al govern d'Estats Units per ajudar a la victòria dels aliats. Encara que aquest no va ser utilitzat a la Segona Guerra Mundial si que es va utilitzar a la guerra de Cuba i a la de Vietnam. Aquest invent és la base de la comunicació sense cables, com per exemple la WIFI i el Bluetooth.
Júlia Besora.

# data[].attributes.body
Filla de José Sales Martínez (1905-1962), metge i que va influir en ella, encoratjant el seu interès per les ciències, i de Margarita Falgueras Gatell (1912 / 1913-2014), mestra. Va tenir dos germans, també científics: José Sales Falgueras (1937-2008) i María Luisa "Marisa" Sales Falgueras.

Als setze anys va marxar a Madrid per realitzar les proves d'accés de Química i Medicina. Va ingressar a la facultat de Químiques i en l'estiu de 1958 va conèixer a Sever Ochoa, que va tenir influència en la seva carrera i la va orientar cap a la

bioquímica. Va realitzar el seu doctorat amb Alberto Sols.

En 1964, al costat del seu marit, Eladio Viñuela, amb qui es va casar el 1963, va emigrar als Estats Units, a el Departament Científic de l'Escola de Medicina de la Universitat de Nova York, on tots dos van romandre fins a 1967. En aquest any van tornar a Espanya amb ajuda de finançament americana per desenvolupar la biologia molecular.

# data[].attributes.body
Astrònoma estatunidenca que va descobrir com mesurar les distàncies a l’espai. Swan va formar part d’un equip de dones, a l’observatori del Harvard College que feia tasques mecàniques i càlculs que després feien servir els astrònoms. Gràcies a aquest treball, van poder observar que les estrelles cefeides variaven la seva lluentor seguint un patró. Això, li va permetre establir una escala de distàncies per mesurar l’univers per primera vegada. I tot, sense poder fer ús d’un telescopi ja que en aquella època, les dones no tenien permís per accedir al instruments d’investigació.

# data[].attributes.body
Maria dels Àngels Alvariño González és considerada la científica gallega més important de la història.

Va ser la primera dona en participar com a científica en un vaixell d'investigació oceanogràfic britànic, està considerada una de les majors especialistes del món en el seu camp i va demostrar que la presència d'alguns tipus de zooplàncton a l'aigua era el millor indicador per conèixer la salut dels nostres mars.

També va deixar un llegat de més de 100 articles científics, va descobrir 22 noves espècies de zooplàncton, va ser professora en Universitats de Mèxic, Califòrnia i Paraná, va donar formació a Veneçuela, l'Índia, Puerto Rico, …

En honor al seu treball, dues espècies de plàncton i el vaixell oceanogràfic més modern de l'Institut Espanyol d'Oceanografia porten el seu nom.

Aquesta oceanògrafa, zoòloga i professora és l'única científica espanyola que apareix a la "Encyclopedia of World Scientists", obra en on hi ha els 1000 científics mundials més importants de tots els temps i en la qual només hi ha tres espanyols: els Premis Nobel Severo Ochoa, Ramón i Cajal, i ella.

A més a més, no només va ser una pionera en l'àmbit científic, sinó també en el social, reivindicant els drets de les dones científiques i la igualtat salarial.
Gina Gutiérrez.

# data[].attributes.body
Elizabeth Helen Blackburn, nascuda el 26 de novembre de 1948 a Austràlia, és una bioquímica que va descobrir la telomerasa, un enzim que forma els telòmers durant la duplicació de l'ADN.
Els telòmers són les seqüències d'ADN que protegeixen els extrems dels cromosomes de la degradació, ella va descobrir que la seqüència única d'ADN en els telòmers la determinen l'envelliment i degradació dels cromosomes.
Els seus descobriments ajuden a entendre el procés d'envelliment i també en la recerca de noves teràpies per al càncer.
Va rebre el 2008 el Premi L'Oréal-UNESCO per a les Dones en la Ciència i el 2009 el Nobel de Medicina.
Actualment treballa com a professora de biologia i fisiologia a la Universitat de San Francisco, Califòrnia i ha escrit nombrosos assajos i articles relacionats amb la dona i la maternitat que defensen la idea que tota dona té dret a triar una carrera sense por de ser discriminada per ser mare.
Aya el Ouahhabi.

# data[].attributes.headline
Irène Joliot-Curie (1897-1956) Oriol Vergés

# data[].attributes.subject
Irène Joliot-Curie (1897-1956) Oriol Vergés

# data[].attributes.body
Irène Joliot-Curie va neixer a París a l'any 1897 i va morir al 1956. Era la filla dels Premis Nobels Pierre Curie i la famosa Marie Curie.
Irène mai va estudiar formalment durant la infancia, tot i així, gràcies a tots els amics científics dels seus pares i la propia Marie Curie, va rebre una gran formació científica de part d'especialistes en els seus respectius camps .
Es va casar amb Frederic Joliot, el qual era l'assistent personal de Marie Curie. Al costat del seu marit, Irene va iniciar la seva recerca en el camp de la física nuclear i l'estructura de l'àtom. Gràcies a aquesta recerca van contribuir directament al descobriment del neutró i la síntesi d'elements radioactius artificialment, cosa que els va donar el Premi Nobel de Química a l'any 1935.

# data[].attributes.body
Va ser una bioquímica estatunidenca que va identificar l'estreptomicina, un antibiòtic actiu contra la tuberculosi.
El 1944 Bugie, Waksman i Schatz van identificar, en cultius d'organismes de terra, l'estreptomicina. A Bugie li van dir que no era important que el seu nom estigués en la patent ja que "algun dia es casaria i tindria una família". Aixi que Waksman va guanyar el Premi Nobel de Medicina el 1952 i es va endur tot el reconeixement pel descobriment. Bugie finalment va rebre el 0,2% dels drets de la patent de l'estreptomicina. Posteriorment, va investigar la micromonosporina, i va treballar per a Merck & Co.

Jordi Anguera

# data[].attributes.body
Marie- Anne Pierrette Lavoisier va néixer al 1758 i va morir al 1836. Va tenir un rol fonamental en el desenvolupament de la teoria del flagosit (la combustió de qualsevol element és deguda a la perdua del fagocit). Marie es la mare de la química moderna ja que va contraure matrimoni amb Antoine-Lavoisier, i ella va fer tota la part analitica que després va donar lloc a les teories de Lavoisier, anotava totes les seves observacions i feia dibuixos detallats de tots els experiments. Malhuradament Marie va morir sense reconeixement i fins avui dia pocs són els conscients del paper que va tenir en la química.

Rihab el Kharaki

# data[].attributes.body
(Baltimore, 5 d'abril de 1901 – Nova York, 24 de juny de 1968)

Va ser pediatra i microbióloga, és coneguda per desenvolupar les primeres cures eficaces contra el bacil de Pfeiffer (Haemophilus influenzae), una malaltia molt mortal en els nadons,  i ser una de les primeres científiques a identificar i estudiar la resistència als antibiòtics.
Va començar a investigar el Hib a principis dels 40 reduint la mortalitat del 100% al 25%. Va teoritzar, correctament, que el virus mutava aleatoriament ADN per evolució.
Va rebre varis premis i honors, entre aquests: ser la primera presidenta de l'American Pediatric Society, al 1964.
Va morir el 1968 de càncer de fetge.

Arnau Martín Sala

# data[].attributes.headline
Marion Koopmans (21 Septembre 1956 - present)

# data[].attributes.subject
Marion Koopmans (21 Septembre 1956 - present)

# data[].attributes.body
La Marion Koopmans és una viròlega holandèsa que dirigeix ​​el departament de virociència Erasmus MC. La seva investigació considera malalties infeccioses emergents, norovirus i medicina veterinària. El 2018 va rebre el premi Stevin de l’Organització Holandesa per a la Investigació Científica (NWO). Forma part del grup d’assessorament científic de l’OMS.
Ha sigut important per al control de malalties infeccioses com la Influença, l'Ebola i actualment la Covid-19.

Luuk Hoevenberg

# data[].attributes.body
És considerada una de les fundadores de la ecología i de la enginyeria ambiental. Va dissenyar la seva llar amb un sistema de calefacció i ventilació no contaminants. Va posar en marxa un laboratori molt prestigiós (MIT) exclusivament per a dones.

# data[].attributes.body
Lucia va néixer a Saint-Gilles el 13 de juliol de 1904, i va morir a Ixelles 3 de novembre de 1982 amb 78 anys.

Va ser una química, feminista, socialista, membre de la francmaçoneria i activista laica belga. També va ser la primera dona que ha exercit com a professora universitària a Bèlgica en una facultat de ciències. I el 1945 va ser nomenada professora ordinària de la Universitat Lliure de Brussel·les, ensenyant química analítica i química física.

Aina Sierra

# data[].attributes.body
Va néixer a Alexandria a mitjans del segle IV (al 355 o 370) i va morir a principis del segle V (al 415 o 416).

Hipàtia fou la primera dona matemàtica de la qual vida hi ha un registre raonablement fiable, segur i detallat. Va donar grans aportacions en geometria, àlgebra i astronomia, va desenvolupar diversos invents i posteriorment va exercir de docent sent membre i cap de l'escola Neoplatònica d'Alexandria a començaments del segle V, fou reconeguda també com l'autèntica mestra de la filosofia

Hipàtia fou assassinada als 45 o 60 anys (depenent de quina sigui la seva data correcta de naixement), es creu que fou linxada per una turba de cristians.

-Ariana Grama-

# data[].attributes.body
Va ser una bioquímica que somiava de petita en ser astronauta. No només va complir el seu somni sinó que va ser la primera dona comandant de l’Estació Espacial Internacional (ISS).

En paraules seves “the view is just incredible. Being out there above the earth, I always think how delicate it looks. It gives me a fantastic appreciation of how this planet is one and we need to take care of it.”

# data[].attributes.body
Científica austríaca, nascuda l'any 1878, va investigar en radioactivitat i en física nuclear i va ser la primera dona que va aconseguir ser professora física en una institució universitària a Alemanya.

Meitner va formar part de l'equip que va descobrir la fissió nuclear, un èxit pel qual el seu amic i col·laborador Otto Hahn va rebre el Premi Nobel de Química. Un guardó del qual la científica no va poder gaudir en quedar exclosa com a coautora del treball publicat amb els resultats de les investigacions.
Lisa Meitner també va suggerir l'existència de la reacció en cadena, el que va contribuir al desenvolupament de la bomba atòmica.

-Andrea Garrido

# data[].attributes.body
Tsuneko Okazaki  és una científica japonesa coneguda pel descobriment i recerca, junt amb el seu marit Reiji, dels fragments d'Okazaki, sèrie relativament curta d'ADN creada sobre la cadena residual durant el procés de replicació de l'ADN.

# data[].attributes.body
Mary Anning fou una paleontòloga anglesa del segle XIX coneguda pels seus descobriments de fòssils marins del Juràssic, que van contribuir a la formació de la geologia moderna.
D'una banda, era dona i, de l'altra, era protestant dissident, de manera que li fou molt difícil entrar a la comunitat científica anglesa de l'època, que eren majoritàriament homes de religió anglicana, tot el contrari que ella.
Empesa per un tractat de geologia que va llegir de jove, Anning va decidir dedicar-se a cercar fòssils. Aleshores, va investigar durant anys a les costes de Blue Lias i Charmouth, on va descobrir nombroses espècies de dinosaures que coneixem avui dia, com ara els plesiosaures. Gràcies a la seva amistat amb Henry de la Beche, un famós geòleg de l'època, els seus descobriments foren valorats per la comunitat científica.

# data[].attributes.body
Ada va ser la primera programadora en la història dels ordinadors. També matemàtica, juntament amb Charles Babbage van dissenyar una màquina analítica capaç de resoldre equacions diferencials.

# data[].attributes.body
Va ser una química alemanya. La primera dona en aconseguir un doctorat en Química a una universitat alemanya.
La IPPNW li va otorgar establir i atorgar, el 1991, el seu premi més prestigiós, la «Medalla Clara Immerwahr», contra les armes i la guerra.
Martí Talarn

# data[].attributes.body
Lehman va ser la primera sismòloga a afirmar que el nucli terrestre es divideix en una part sòlida i una altra líquida. Els seus estudis sobre el nucli de la Terra, anomenats "discontinuïtat de Lehmann", es van publicar en un document conegut com 'P' i també van demostrar que la Terra no és una esfera compacta i inactiva, com es creia fins aquell moment. Va utilitzar els terratrèmols per confirmar la seva teoria.

# data[].attributes.body
1918-2020
Nascuda als estats units, va ser una física, científica espacial i matemàtica que va contribuir entre altres a calcular la trajectòria del vol de l'Apollo 11 a la lluna (1969) i el del projecte Mercury.
Va estar treballant a la NASA amb l'aplicació primerenca de les computadores electròniques digitals.
L'any 1016 es va rodar una pel·lícula sobre la seva vida,  i la de les seves companyes, "Hidden Figures". En ella s'hi poden observar totes les dificultats que van patir aquestes dones per poder treballar en condicions.
Aina Riba

# data[].attributes.body
Mae Jemison va ser la primera dona afroestamericà a viatjar a l'espai. Va entrar a la Universitat de Stanford a l'edat de 16 anys, graduant-se amb títols d'enginyera química i estudis afroamericans. Al setembre de 1992, després de completar l'entrenament de la NASA, va arribar a l'espai com a especialista de la missió a bord de l'transbordador Endeavour. En l'actualitat focalitza els seus esforços en la millora de la salut a l'Àfrica i en l'avanç de les tecnologies en països en desenvolupament.

# data[].attributes.body
Va ser una química britànica que va desenvolupar cristal·lografia de proteïnes, pel qual va obtenir el Premi Nobel de Química el 1964. Va proposar avenços en la tècnica de cristal·lografia de raigs X, un mètode utilitzat per identificar les estructures tridimensionals dels vidres.

Carlos Burbano

# data[].attributes.body
Rosalind Elsie Franklin va néixer a Londres, Anglaterra el 25 de 1920 i va morir el 16 d’abril de 1958 a causa de càncer d’ovari, molt probablement per efecte de les repetides exposicions a les radiacions en el curs de les seves investigacions. Va ser una científica britànica que va tenir un paper destacat en la major fita del desenvolupament de la biologia molecular, el descobriment de l’estructura de l’ADN. Es va doctorar en química física el 1945 per la Universitat de Cambridge. Va estudiar les tècniques de difracció de raigs X durant tres anys al Laboratori Central de Serveis Químics de l’Estat de París. Franklin va demostrar la seva habilitat per obtenir les millors imatges i per interpretar-les correctament en la investigació d’altres objectes, com l’estructura de grafit o la del virus del mosaic del tabac.

Noa Cotisel

# data[].attributes.body
Marie Curie fou una física-química polonesa que va ser la primera dona a rebre un premi Nobel i és considerada la mare de la ciència moderna.

Marie Curie es va graduar en física i matemàtiques i es va casar amb Pierre Curie, qui també era científic. Aquest matrimoni va fer diverses investigacions junts i van tenir dues filles.

Probablement, el seu descobriment més popular va ser la radiació, tant ella com el seu marit es van involucrar tant en el procés que sense saber els riscos que això comportava els hi va acabar afectant.
És més, Marie Curie es creu que va morir d'una anèmia aplàstica causada per tants anys d'exposició.

Marta Manceras.

# data[].attributes.body
5 març 1938 - 5 novembre 2011
Va ser una biòloga estatunidenca, catedràtica d'universitat que va desenvolupar la teoria de l'evolució molt coneguda principalment per haver difós la teoria endosimbiòtica, que explica l'origen de les cèl·lules eucariotes per la incorporació d'una cèl·lula dins una altra. Va retrobar i desenvolupar i la teoria endosimbiòntica prèviament postulada pel botànic Andreas Franz Wilhelm Schimper a 1883 i Konstantín Merejkovski. També col·laborà amb James Lovelock en el desenvolupament de la hipòtesi Gaia.

Núria del Águila

# data[].attributes.body
Katie Bouman va néixer a Indiana l'any 1989, i actualment té 31 anys. És una científica i professora de l'Institut de Tecnologia de Califòrnia, i la responsable de l'algoritme que ens ha permès fer la primera foto a un forat negre. El seu procediment és bàsicament una espècie de 'collage' de moltes fotografies de forats negres, ajuntades amb el seu algoritme.
Dr Guillem Granados