# data[].attributes.body
Tutkimustuloksia kuvataan matemaattisella, kuvallisella tai sanallisella mallilla.

# data[].attributes.body
Fysiikka on empiirinen luonnontiede jossa tutkitaan luonnonilmiöitä.

# data[].attributes.body
Silmälasit taittavat valoa. Niiden taittokykyä mitataan dioptriolla. Dioptrio ( d ) on polttovälin käänteisluku.

Dioptriassa polttoväli merkitään aina metreinä.

Esimerkki:

Polttoväli on 8 cm.

8 cm= 0,08 m

1:0,08= 12,5 d.

Likinäköisten ihmisten silmälaseissa dioptria-luku on negatiivinen. Likinäköisiä laseja kutsutaan siis miinuslaseiksi. Kaukonäköisten lasit ovat positiivisia eli niitä kutsutaan plussalaseiksi.

# data[].attributes.body
Kuperat Koverat

http://opinnot.internetix.fi/fi/muikku2materiaalit/lukio/fy/fy3/5_sadeoptiikka/504/fi_embedded/image49.png

# data[].attributes.body
Kovera linssi hajoittaa valoa.

Koveria linssejä on mm. likinäköisten ihmisten silmälaseissa.

Likinäköinen ihminen näkee huonosti kauas, mutta kun hän käyttää koveria silmälaseja, hän näkee hyvin myös kauas.

Kovera linssi on keskeltä ohuempi kuin reunoilta.

Kovera linssi näyttää kohteen pienenettynä.

# data[].attributes.body
Linssit suurentavat tai pienentävät katsottua kohdetta. Linssi on yleensä lasia tai muovia ja niitä on kahdenlaisia; kuperia ja koveria.

# data[].attributes.body
Kupera linssi kokoaa valoa. Kuperan linssin löydät esimerkiksi ihmisen silmästä ja kaukonäköisten silmälaseista. Kaukonäköinen ihminen näkee huonosti läheltä ja kun hänellä on lasit päässä hänen silmänsä näyttävät suuremmilta.

Kupera linssi on keskeltä paksumpi kuin reunoilta.

Kupera linssi näyttää kohteen suurennetuna.

# data[].attributes.body
Polttoväli tarkoittaa linssin ja polttopisteen välistä etäisyyttä.

# data[].attributes.body
+50 5cm

+100 10cm

+250 25cm

# data[].attributes.body
Ensin polttopiste kokoaa valonsäteet ja sitten hajottaa ne. Vesi havainnolistaa tämän.

# data[].attributes.headline
HEIJASTUMINEN & PEILIT & VALON TAITTUMINEN

# data[].attributes.subject
HEIJASTUMINEN & PEILIT & VALON TAITTUMINEN

# data[].attributes.body
Varjo syntyy ,kun valo etenee suoraviivaisesti esinettä kohti, mutta ei pääse siitä läpi. Silloin esineen taakse muodostuu varjo, joka noudattaa esineen ääriviivoja.

Pistemäinen ja pienikokoinen valonlähde muodostaa teräväpiirteisen sydänvarjon.

Jos valonlähde on suuri, muodostuu esineen taakse sydänvarjo sekä himmeämpi puolivarjo.

# data[].attributes.body
Prisma on lasikappale jonka pohja on kolmion muotoinen.

Kun valo kulkee prisman läpi, se hajoaa väreihin. Tätä kutsutaan spektriksi. Valo hajoaa punaiseksi, oranssiksi, keltaiseksi, vihreäksi, siniseksi ja violetiksi.

# data[].attributes.body
Desibeleillä ( dB ) mitataan äänen voimakkuutta.

Jos ääni on yli 85 desibeliä se on melua. Jos sellaisessa melussa pitää olla pitkään täytyy käyttää kuulosuojaimia.

Yli 85 desibeliä on esimerkiksi konserteissa, työmaalla ja joskus koululuokissakin.

# data[].attributes.body
Ihmisen normaali kuuloalue on noin 20-20 000 Hz eli hertsiä. 20 Hz on matalin ääni ja 20 000 Hz korkein ääni.

Esimerkiksi koirat ja lepakot pystyvät kuulemaan korkeampia ääniä kuin ihminen.

Ääntä joka on alle 20 Hz kutsutaan infraääneksi ja ääntä joka korkeampi kuin 20 000 Hz kutsutaan ultraääneksi.

# data[].attributes.body
Ilman valoa  et voi nähdä. Esineet jotka heijastavat tai  lähettävät valoa.

Valon yksikkö on luksi ( lx ).

Pistemäinen tai kaukana oleva valonlähde saa aikaan tarkan varjon.

Valo imeytyy esineisiin joissa valo muuttu eri väreiksi.

Esimerkiksi sinistä väriä heijastava esine nähdään valkoisessa valossa sinisenä. Sininen esine heijastaa monia värejä, mutta ihminen tajuaa värit vain sinisenä.

# data[].attributes.body
Jos potkaiset pallon seinään, se tulee samassa kulmassa takaisin, kuin potkaisit sen. Valo toimii samalla tavalla. Heijastuslaki kertoo, että:

Valon tulokulma on yhtä suuri kuin heijastuskulma.

# data[].attributes.headline
Tasopeilistä valo heijastuu hieman vasemmalle päin.

# data[].attributes.subject
Tasopeilistä valo heijastuu hieman vasemmalle päin.

# data[].attributes.headline
Valo heijastuu koverasta peilistä peiliä kohti hajaantuen.

# data[].attributes.subject
Valo heijastuu koverasta peilistä peiliä kohti hajaantuen.

# data[].attributes.body
Äänenlähde on värähtelijä, esim. äänihuulet, kitaran kieli ja viivotin.

Ääni on pitkittäistä aaltoliikettä ja sen nopeus riippuu siitä missä ääni kulkee.

# data[].attributes.headline
Valo heijastuu kuperasta peilistä sivuille päin.

# data[].attributes.subject
Valo heijastuu kuperasta peilistä sivuille päin.

# data[].attributes.body
Kupera peli näyttää suuren alueen pienennettynä.

# data[].attributes.body
Punnus on värähtelijä.

# data[].attributes.body
Kupera peili pienentää kohteen. Kupera peili näyttää kerralla koko kohteen.

Kuperaa peiliä käytettään yleensä busseissa ja myymälän kameroissa.

# data[].attributes.body
Kovera peili suurentaa kohteen kun kohde on lähellä. Koveraa peiliä käytettään mm. meikkaamiseen.

# data[].attributes.body
Taajuus ilmaisee kuinka monta värähdystä tapahtuu sekunnissa. Taajuuden yksikkö on hertsi eli Hz.

Värähtelyn lukumäärä:värähtelyn kesto

Esimerkiksi: Oksa heiluu tuulessa viisi kertaa kymmenessä sekunnissa.

= 10:5s=2 Hz

# data[].attributes.body
Värähtelijän yksi värähdys on liike edes ja takaisin. Tätä sanotaan värähdysliikkeeeksi.

Yhteen värähdykseen kulunutta aikaa kutsutaan värähdysajaksi.

Värähdysaika lasketaan

Värähtelyn kesto jaettuna värähtelyn lukumäärä- Kaavalla.

Esimerkiksi: Avainnippua heilautetaan viisi värähdystä. Aikaa kuluu 10 sekunttia.

10 s:5=2 s

Avainipun värähdysaika on 2 sekunttia.

# data[].attributes.body
Aallonpituus on kahden peräkkäisen aallonharjan välinen etäisyys.

Aallonpituus vaihtelee muutamista senteistä satoihin metreihin.

Värähtelijä on esine joka toistaa samaa liikettä uudestaan ja uudestaan. Värähtelijä on esimerkiksi sorsa veden pinnalla. Se liikkuu ylös alas aallonharjan ja aallonpohjan välillä.

Liike johtuu tuulesta.

# data[].attributes.body
Poikittainen aaltoliike on esim. aallonpinnan liikettä.

Poikittaisessa aaltoliikkeessä jousta heilutetaan sivusuunnassa.

Aalto kulkee jousen aaltoiluna eteenpäin.

# data[].attributes.body
Pitkittäisessä aaltoliikkeessä jousi värähtelee edestakaisin.

Syntyy harventumia ja tiheentymiä.

Ääni on pitkittäistä aaltoliikettä.

# data[].attributes.body
Pulpetin paino: 5 kg.

Sana paino on suure, 5 lukuarvo ja kilogramma yksikkö.

# data[].attributes.body
On olemassa kahta erilaista aaltoliikettä. Pitkittäistä ja poikittaista aaltoliikettä.

# data[].attributes.body
Suureet ovat ominaisuuksia joita voidaan mitata. Perussuureet ovat pituus (m), massa (kg), aika (s) ja lämpötila (celsius).

On olemassa muitakin suureita esim. luksi ( lx ).