# data[].attributes.headline
Co to byla bitva u Stalingradu?
podzim 1942 – zima 1943

# data[].attributes.subject
Co to byla bitva u Stalingradu?
podzim 1942 – zima 1943

# data[].attributes.body
představuje společně s bitvou před Moskvou a bitvou u Kurska nejvýznamnější a rozhodující střetnutí německých a sovětských vojsk na východní frontě druhé světové války. Bitva byla vedena o Stalingrad, klíčové město na dolním toku řeky Volhy. Rudá armáda v ní dobyla historické vítězství, když nejprve obklíčila a posléze zcela zničila německou 6. armádu pod velením polního maršála Pauluse. Dodnes se jedná, spolu s bitvou v Kurském oblouku, o jedno z největších válečných střetnutí všech dob vůbec.

# data[].attributes.body
V původních německých plánech toto město nebylo žádným významným strategickým cílem.
Tato bitva byla důsledkem německé ofenzívy, která započala po neúspěšném pokusu dobýt Moskvu.  Cílem této ofenzívy byla ropná pole na Kavkaze a strategicky a hospodářsky významné pozice na jihu Ruska.   Hlavní ofenzíva byla zahájena 28. června 1942, kdy Němci zaútočili směrem na Voroněž a Kursk, mezi Charkovem a Kurskem prolomili sovětskou obranu a dostali se až k Staryj Oskol- Voroněž, odkud pokračovali směrem ke Stalingradu.  Stalingrad byl původně jediným cílem, ale v průběhu července se Adolf Hitler rozhodl ovládnout i Kavkaz.  Dne 24. července padl Rostov do rukou německé 17. armády.  Rusové ustupovali přes Don jak na sever, tak i na východ ke Stalingradu. Tento ústup, který byl zamýšlen jako operační, přerostl však u mnoha sovětských divizí v neorganizovaný divoký úprk. Na mnoha místech se projevila panika. Sovětské velení mělo jasný cíl. Udržet Stalingrad, město Stalinova jména v ohybu Volhy.

# data[].attributes.body
David Glantz-naznačil, že čtyři bojové boje severně od Stalingradu
Bitva začala těžkým bombardováním města od Generaloberst Wolfram von Richthofen. Přibližně 1000tun bomb bylo puštěno více než v Londýně.  Stalin odmítl evakuovat civilní obyvatelstvo z města, takže když začaly bombardovat, 400 000 civilistů bylo zachyceno uvnitř městských hranic.

# data[].attributes.body
Průběh poloviny bitvy byl na N straně poznamenán osobními zásahy Adolfa Hitlera. Ten byl fascinován představou dobytí města nesoucího jméno jeho protivníka a na dálku velice nešťastně zasahoval do řízení vojenských operací.

Rudá armáda se dokázala udržet na malém kousku země poblíž pravého břehu řeky Volhy podporována obrovským množstvím děl rozmístěných na levém břehu. Rudá armáda přemístila ke Stalingradu všechny jednotky postradatelné jinde na frontě a také další síly ze Sibiře a 19. listopadu 1942 zahájila operaci Uran.

# data[].attributes.body
Podle válečných deníků 6. armády a denních hlášení sborů se v kotli v polovině prosince nacházelo 230 300 Němců a jejich spojenců, z toho 13 000 Rumunů. Z  230 300 důstojníků a vojáků bylo k 24. lednu 1943 letecky evakuováno 42 000 raněných, nemocných a specialistů. 16 800 vojáků bylo podle sovětských hlášení od 10. do 29. ledna zajato. Při kapitulaci od 31. ledna do 3. února se podle sovětských údajů vzdalo 91 000 mužů, podle jiných údajů jich bylo na 130 000. Podle nedávno odtajněných zpráv sovětské NKVD se po kapitulaci v podzemí Stalingradu nacházelo zhruba 10 tisíc německých vojáků.