# data[].attributes.headline
גלית חממי בי"ס ממ"ד רמב"ם אליכין

# data[].attributes.subject
גלית חממי בי"ס ממ"ד רמב"ם אליכין

# data[].attributes.body
אני מורה לתלמידה יחידה שעלתה מצרפת. הוריה ישראלים וכיוון שכך שפת האם שלה היא עברית והשפה הצרפתית הינה כששפה שניה למרות שגדלה והתחנכה בצרפת. מעבר לכך הקשר של התלמידה למשפחתה בארץ הוא מאוד חזק כי בכל הזדמנות של חופש או חגים ישראליים ואירועים משפחתיים היא היתה מגיעה לארץ. לכן ההתאקלמות שלה היתה מאוד קלה ובעצם היה עליה להשלים רק את ההספק הלימודי בכתיבה וקריאה.
אציין שבכל זאת עיני היתה ועודנה פקוחה לראות את השתלבותה בחיי בית הספר.
המסר שברצוני להעביר הוא דוקא מול המחנכת ותלמידי כיתתה שהם מהווים את עיקר השתלבותה.
לקראת יום העולה הכנו מצגת עם תמונות מצרפת הכוללות את המשפחה הגרעינית, את חברותיה מהבי"ס בצרפת ואפילו מאכלים שהיא אהבה לאכול שם. לעניין המאכלים היא אמרה אותם בצרפתית לפני כל הכיתה והתלמידים ניסו לחזור אחריה, זה היה מצחיק.... בחודש שבט ובשיעורי מולדת כשדיברנו על לטעת שורשים אזי החיבור בין עלייה הפך לרעיון מרכזי, מה גם שהיישוב עצמו הוקם ע"י עולים. כלומר תמיד ישנו קשר בין העולם שמחוץ לבית הספר למערך הלמידה בכיתה.
המסר שבעצם אני רוצה להעביר הוא שהבי"ס הוא חלק (אמנם חשוב) במארג החיים ותמיד עלינו לזכור איך הרגשנו בסיטואציות דומות בכניסה לחברה חדשה, בהתמודדות עם נסיונות וקשיים ואיך הצלחנו להתגבר ומכיון שכך אנו יכולים להציע פתרונות להתמודדות. החשוב העולה מכך שתמיד נזכור איך הרגשנו ומתוך רגש זה להבין ולהזדהות עם הקושי של העומד מולי ולפתוח בפניו שישנה התמודדות וקושי אך אפשר להתגבר ולמצוא דרך נכונה כדי להגיע אל המטרה.

# data[].attributes.headline
פנינה חן רחמני

# data[].attributes.subject
פנינה חן רחמני

# data[].attributes.body
אני מאוד מאמינה בזה שכשילד מרגיש שייך אוטומטית הוא מקבל ביטחון, מסכים לעצמו להתבטא והתקדמותו גבוהה יותר.
אני רוצה להעביר את המסר בעיקר למחנכות, לסייעות הכיתה והחברים שהם הסביבה שעוטפת את התלמידים העולים רוב שעות היום.
אצלנו בבית הספר קושי העולים תלוי מאוד בסביבתם ובסגנון הכיתה.
הרעיון שלי הוא לקיים בכיתה מפגש בו יוסבר על הרעיון של "מנטליות" והסביבה חדשה.
במפגש הילדים יראו סרטון על תרבויות שונות ולאחר הסרטון ננתח יחד את סוגי התרבויות ואיך מתבטא השוני.
לאחר מכן ילדי העולים יתארו לחברי הכיתה על המנטליות של המקום ממנו הגיעו. נבדיל יחד מה דומה ומה שונה. ילדי הכיתה יקבלו מקום לשאול שאלות ולהוסיף הארות משלהם.
ולסיום ילדי הכיתה יסכמו לפחות שתי תובנות ומסר שירצו להעביר.
ע"י קבלת השונות תהיה הבנה,אחדות ואהבת חינם בעז"ה!

# data[].attributes.headline
מזל רסקין , מורשת נריה גבעת שמואל

# data[].attributes.subject
מזל רסקין , מורשת נריה גבעת שמואל

# data[].attributes.body
האני מאמין שלי הוא "כל מה שילד צריך זה מבוגר אחד שיאמין בו" [הרב שלמה קרליבך]
חשוב שכל ילד עולה ירגיש שהוא מחובר להיסטוריה ולמורשת שלו שעל ידי כך ירגיש מחובר לארץ ישראל, לחברים לכיתה ובכלל לביה"ס .
הרעיון שלי - לקיים אחת לחודש פעילות כמו "הורה מעשיר" אבל שגם הסבים והסבתות וכמובן גם הורי העולה יהיו שותפים[כמה דורות] ויגיעו לכיתה להעביר לתלמידים פעילות ע"י מצגת שחושפת את סיפורי העליות שלהם, מספרים לתלמידים על המאכלים, המשחקים, והמנהגים שהיו בארץ מוצאם, מלמדים אותם שירים ומשחקים שנהגו לשיר ולשחק, כך התלמיד העולה מרגיש בטחון לדבר ולשתף את החברים וכך גם החברים לכיתה מרגישים יותר קרבה לעולה ויכולים גם לשתף במנהגים שנוהגים אצלם בבית. בהמשך השנה אפשר להרחיב את הפעילות הזאת לחדר מורים.

# data[].attributes.headline
אפרת אליאש, ממ"ד נעם המאירי בנות, לוד.

# data[].attributes.subject
אפרת אליאש, ממ"ד נעם המאירי בנות, לוד.

# data[].attributes.body
אני מזדהה מאוד עם הרעיון שהיכרות יוצרת הכרה, כלומר התלמיד קיים, רואים אותו.
היכרות היא המפתח להתפתחות החברתית - רגשית.
ההיכרות יוצרת נראות. כשהילד מרגיש שרואים אותו נוצר הרצון לקשר, לשיתוף ולחיבור. הילד בוחר להיות פעיל יותר ובעל מוטיבציה ללמידה. הוא מרגיש שווה והערך העצמי שלו גדל.
בבית הספר שלנו ישנה תלמידה עולה אחת לכן הייתי מקיימת מפגש שיח עם מחנכת הכיתה, המורות המקצועיות המלמדות בכיתה, היועצת והמנהלת.
הייתי מסבירה להן את החשיבות בלהכיר את התלמידה דרך הסתכלות על העולמות הסובבים אותה כלומר, הכירות עם העולם האישי/רגשי, העולם החברתי, העולם הלימודי- קוגנטיבי והילדה ומשפחתה. באמצעות הסתכלות זאת ניתן לקבל תמונה מושלמת על התלמידה, להכיר אותה יותר טוב וליצור איתה יותר קשר של מגע וחיבור שישפיעו על התאקלמות מיטבית ומועילה.

# data[].attributes.headline
מלכי דוד - חמ"ד ניגונים, שערי תקווה.

# data[].attributes.subject
מלכי דוד - חמ"ד ניגונים, שערי תקווה.

# data[].attributes.body
להרגיש שייך זה בסיסו של כל אדם ובעיקר לילד עולה ומשפחתו.
חשבתי על רעיון שיחבר בין ההורים של העולה והמקום ממנו הוא בא יחד עם התרבות, השונה והדומה לתלמידים בכיתה.
קודם כל, קהל היעד שלי הוא רכזי המקצוע, המחנכות והצוות הניהולי של בית החינוך.
המיזם הוא לזמן את ההורים לבית הספר לספר על איך זה להיות יהודי בגולה ולעומת זאת בישראל ולאחר מכן לענות על שאלות התלמידים. בשלב הזה התלמיד העולה עונה על שאלות גם כן ובכך משתף את חבריו לכיתה בחוויותיו אז ועכשיו.

# data[].attributes.headline
שירה-טל לוי, ממ"ד ביל"ו-רעננה

# data[].attributes.subject
שירה-טל לוי, ממ"ד ביל"ו-רעננה

# data[].attributes.body
הרעיון שלי- ראיית התלמיד העולה החדש כמכלול.
ההצעה שלי היא להעביר מפגש שיח עם צוות המורים ביום ההיערכות, לצורך העלאת החשיבות והמודעות לתרבויות השונות של העולים החדשים. כמו כן, אציין בפני הצוות את חשיבות הרבה שיש במעקב מתמיד במהלך השנה אחרי התלמיד העולה בהיבטים השונים: חברתי, רגשי, התנהגותי וקוגניטיבי. המעקב יעשה באמצעות כלים שונים כגון- הכנת מצגת על ידי התלמיד המתאר את התרבות שממנו הוא בא, שיחות אישיות, דינמיקה קבוצתית (התלמיד עם חבריו לכיתה). הרעיון הוא להשתמש בכלים שיסייעו לנו לראות את התלמיד כמכלול דבר שיקל עלינו כצוות להתמודד מול האתגרים הזרים לנו.
צוות המורים המקצועיים של התלמיד העולה, ייפגשו במסגרת ישיבה פדגוגית ייעודית אחת לרבעון ובה יעלו את תוצאות המעקב אחרי כלל ההיבטים ויעלו רעיונות כיצד לחזק את הקשר עם התלמיד ולמלא את החסר הנדרש לכל תלמיד עולה בהתאם לצורך ובכך לצמצם את הפערים הטבעיים בין התלמיד העולה לחבריו הצברים.

# data[].attributes.headline
ברכי גברא, כצנלסון חולון, 

# data[].attributes.subject
ברכי גברא, כצנלסון חולון, 

# data[].attributes.body
תחושת שייכות היא בסיס להצלחה. אני חושבת שתלמידים המרגישים חלק מקבוצה/כיתה, תלמידים המרגישים שייכים, מגוייסים יותר ללמידה. מניסיון, המצב החברתי רגשי משפיע לטוב ולמוטב. הייתי פונה לתלמידים שלי ויוזמת פעילות שתביא אותם לשתף מה הם אוהבים כאן בארץ. איזה חגים/ פעילויות/מנהגים מדברים אליהם והם הכירו כאן בארץ. האם יש חגים שהם חוגגים גם עם המשפחה (חג העצמאות למשל) חגים חדשים שהם אוהבים. מה הם אוהבים ביום הזה? הייתי ממקדת את החיבור דוקא לכאן ומנסה לחבר אותם. להכין משהו משותף שיקחו לבית משהו שיכול לחבר אותם עם משפחתם. זה יכול להיות הכנת משלוח מנות לפורים, כרטיסי ברכה לראש השנה. מתכון למאכל ישראלי כמו פלאפל. תלוי בתלמידים. יש הרבה פעילויות כמו חגיגת חג הסיגד, כלומר לציין ולחגוג את החגים של העולים. זה נהדר. אבל אני מאמינה שחיבור משמעותי יווצר כאשר הילדים והמשפחות יכירו את המנהגים והחגים החדשים להם ויקחו חלק. אין כמו ילדים להכניס לבית אוירה של חג!

# data[].attributes.headline
אביעד לוי, ממ"ד שילה הוד השרון

# data[].attributes.subject
אביעד לוי, ממ"ד שילה הוד השרון

# data[].attributes.body
הרעיון שלי לעשות עבודת שורשים קלה, אפילו רק עץ וכמה מילים (התלמיד שלי בכיתה א'), ולהציג אותו לקראת סוף השנה לצוות שליווה אותי במשך השנה שהם: מנהלת בית הספר, המורה המחנכת ורכזת השפה בבית הספר. בעבודה נעלה על הכתב את ההתקדמות של התלמיד מתחילת השנה ועד לסופה בה נראה את התהליך המדהים שעבר הילד ממצב של אי זיהוי אותיות ועד למצב של קריאה שוטפת, מתלמיד קצת סגור לתלמיד שמח ומשתף. אני בעצם רוצה להעצים את התלמיד ולא להראות את הקושי שלו אלא להתמקד בהצלחה! זוהי הסתכלות רב ממדית שמראה גם את ההתקדמות בלימודים וגם בקטע הרגשי\חברתי.

# data[].attributes.headline
שרה עמרם בי"ס חב"ד ממ"ד כפר סבא

# data[].attributes.subject
שרה עמרם בי"ס חב"ד ממ"ד כפר סבא

# data[].attributes.body
אצלינו בביה"ס הצוות קיבל את העולים מתוך הבנה והחשבות בשינויים שהתלמיד ובני משפחתו חוו.
אני דוקא חשבתי שקהל היעד שלי להטמיע בהם את תחשות של העולה החדש וההתאקלמות שלו ושל בני משפחתו היא בקרב החברים בכיתה ובבביה"ס.
ולכן החלטתי שאת הפעילו אני עושה בשיעור חוויתי במסגרת של שיעורי "כישורי חיים" בהם התלמידים נכנסים ל"נעליים" של חבריהם....
הכיתה מתחלקת  4 קבוצות(כמניין העולות),ובכל קבוצה הבנות שואלות את העולה שאלות הקשורות לעלייה(כמובן שאם זה כיתה נמוכה , ניתן לכוון אותן לסוגי שאלות), לאחר מכן כל קבוצה מכינה מערכון קצרצר, המביע א אחד הקשיים של התלמידה העולה או של משפחתה, ושאר הקבוצות צריכות לזהות מהו הקושי ולהזדהות איתה.
מדהים לראות את השיתוף פעולה וההזדהות...
ועד כמה התלמידות נפתחו רגשית לאחר שהיה להן את ההזדמנות להפתח ולשתף בחוויה האישית והמשפחתית.

# data[].attributes.headline
זיוה קחילה, ממ"ד בורג, מזכרת בתיה

# data[].attributes.subject
זיוה קחילה, ממ"ד בורג, מזכרת בתיה

# data[].attributes.body
הרעיון שלי לקיים מפגש שיח במעגלים עם המחנכים, המורות המקצועיות המלמדות את העולים, היועצת והמנהל. חשוב לי להסביר להם, בפרט למחנך, שחשוב להפסיק לראות את העולה דרך הקשיים שלו. היות וזה גורם למוטיבציה ירודה ועלול לגרום לו להיכנס לעולם של נחשלות. לחשוב יחד על דרך פעולה שנוכל להעצים אותם . במיוחד את התלמיד שלי בכיתה ג. לשוחח עם ההורים ולהבין יותר את החוזקות שלו ולהוציא את זה לפועל.

# data[].attributes.headline
עינב ליסאי. ממ"ד ביל"ו -רעננה

# data[].attributes.subject
עינב ליסאי. ממ"ד ביל"ו -רעננה

# data[].attributes.body
הרעיון שלי לקיים מפגש שיח במעגלים לכלל הצוות החינוכי- כחלק מישיבת המורים. להעלות למודעות את התפיסה החינוכית- טיפולית שבה רואים את עולמם השלם של התלמידים העולים- האישי, הלימודי, החברתי והמשפחתי (להציג בקצרה את הספר "לראות את הילדים"). הקשיים השפתיים והלימודיים של העולים הם רק חלק קטן ממי שהם באמת. להציג שינוי העמדה החינוכית שיש להסתכל בנקודת מבט רב מימדית על התלמיד העולה- להכיר את עולמם האישי- הפנימי, להתרכז ביכולותיו, לפתח כישרונותיו המולדים, להעצים מעלותיו, לזמן הצלחותיו- במטרה להעלות את תחושת השייכות שלו בבית הספר בפרט ובחברה הישראלית בכלל.
לחשוב יחדיו על דרכי פעולה אשר מספקים את צרכיהם הייחודיים ולתת מענה הולם, יחס אישי ומעודד לקליטה מיטבית משמעותית של העולים.

# data[].attributes.headline
דבורה טולידאנו- חמ"ד אורים לשם עלי זהב.                                          

# data[].attributes.subject
דבורה טולידאנו- חמ"ד אורים לשם עלי זהב.                                          

# data[].attributes.body
פגישה עם הצוות החינוכי עוד לפני תחילת שנה בעיני הכחחית , בהשתלמות המורים למשל, אם לא נעשתה לפני אז תוך כדי השנה.לפחות עם המחנכים ..
במסגרת הקודמת שבה עבדתי עם עולים, היינו נוהגים להיפגש ביום ההשתלמות לפני תחילת שנה ושם להציג את הקשיים ואת השוני שבין יעלו לשטח במשך השנה.
במפגש, המיקוד היה על מה מצפה להם ומה מצופה מהצוות החינוכי, מהמחנכין עד המורה שרואה עולה בחצר בזמן ההפסקה.
הנושאים שהיו מוצגים היו:
פערי תרבות כמו:
קודים התנהגותיים שונים , קשיחות יותר בחול לעומת בארץ  .
ראיית התלמיד כילד לעומת בחול ראיית התלמיד כתלמיד בלבד.. כל חג או כל מילה יש לה משמעות מוכפלת בארץ מאשר בחול. הקרבה בין התלמידים למורים ועוד...
צורת התקשורת,
*פערי חינוך
*ופערי השפה כמובן.
אפשר להכין את המפגש עם מצגת וסרטונים של כל מיני סיטואציות .

אפשר להכין מין תוכנית כזאת כמו: " סליחה על השאלה" ולהציג את זה בפני המורים.( זה המועדף עלי) .. ואז לפתוח לשיח את הנושאים שעלו ומה זה חידש או חידד להם.

השנה,מפני שהגעתי אחרי תחילת שנה ,ישבתי עם המחנכים לגבי התנהגויות חורגות של העולים שלי.
המטרה היתה לתת לעולים תחושת שייכות לכיתות האם שלהם. ולכן כל עולה הכין מצגת בכיתתו על עצמו, על החיים שלו לפני, על הארץ מוצא שלו, הרגלים, בית ספר, איך למדו איך הז נראה וכו..מה שונה  ומה דומה ..
השלב השני זה להבין את הבעיות התנהגות של התלמידים העולים בעקבות קישים בבית או ב
בפערי חינוך ...ויש עוד עבודה ב"ה.  .
.

# data[].attributes.headline
ללי שוחט, 'מורשת נריה' גבעת שמואל

# data[].attributes.subject
ללי שוחט, 'מורשת נריה' גבעת שמואל

# data[].attributes.body
ההצעה שלי להעביר סדנא בחדר המורים. להמחיש למורים את הצד של התלמידים העולים. ולא רק את מה שלא יודעים.(כי בדרך כלל, המורים מתלוננים שקשה להם איתם כי בקושי מצליחים לתקשר איתם)אלא את כל הצד של ההתמודדות היומיומית שלהם, את מה שעזבו חברים, משפחה וכו' . בעצם את כל הצד הרגשי. ברגע שהמורים יכירו את הצד ברגשי של תלמידי העולים יוכלו יותר להבין אותם. בסדנא אציג את הדברים היפים שהעולים השאירו שם, חברים, חוגים וכו'..זאת לאחר שערכתי הכנה עם תלמידי העולים. בטוחה שזה יעזור לקדם את תלמידי העולים.

# data[].attributes.headline
ראייה רב ממדית של התלמיד                                           דורית  ויינברגר נועם נריה בנים לוד

# data[].attributes.subject
ראייה רב ממדית של התלמיד                                           דורית  ויינברגר נועם נריה בנים לוד

# data[].attributes.body
כדי לחבר את התלמיד העולה אהרון להווי בית הספר ביקשתי מצוות מורות א-ב לארח את אהרון לשיעור חוויתי שבו הוא יהי גם חלק מהשיח או הפעילות.
בנוסף .מורים מקצועיים המלמדים בכיתתו שהרגישו שקשה להם עם השפה הבאתי להם בובות תאטרון כדי לשבור את מחסום השיח
בנוסף בחלק מהמפגשים ביקשתי שיצרף חבר למשחק או לקריאה משותפת.
גם בכיתה המורה שמה אותו בקדמת הבמה והשיח המשותף כך שיהיה חלק מכולם גם בהפסקה בצד החברתי.
לקראת פורים הכנו משלוח מנות של אותיות הא"ב כל חבר בכיתה הביא חפץ באות אחרת
ולקראת פורים חברי הכיתה  ונתנו לו.

# data[].attributes.headline
שימרית לוסטיג, בית ספר "יובלים" אורנית.

# data[].attributes.subject
שימרית לוסטיג, בית ספר "יובלים" אורנית.

# data[].attributes.body
אני מזדהה מאוד עם הרעיון, שלראות את הילד ואת הסובב אותו אני מאמינה מאוד בקשר אישי וליווי צמוד. בבית ספר שלי יש לנו עולה אחד אך בעבר עבדתי בבית ספר בו יש הרבה עולים חדשים. אני הייתי מדברת עם צוות המורים, באחת מהישיבות השבועיות שיש לנו, הייתי מסבירה את החשיבות והצורך לראות את הילד ואת משפחתו והייצי מצוותת לכל משפחה עולה משפחה ותיקה. תפקידה של המשפחה הותיקה להזמין את משפחת העולה לארוחות שבת ובכלל. ברגע שמשפחת העולה תתארח אצל משפחה ישראלית, תוזמן למיפגשים חברתיים, יכירו יותר אותם והם יכירו אחרים. אני מאמינה שקשרים חברתיים טובים, יעמיקו את הרגשת השייכות של התלמיד ומשפחתו וההתאקלמות שלהם תהיה טובה יותר. אני עשיתי זאת עם העולה שלי, דבר שקישר מאוד את משפחתו לקהילת ההורים ןלקהילה בכלל.

# data[].attributes.headline
קרן טל , נועם בנות רחובות 

# data[].attributes.subject
קרן טל , נועם בנות רחובות 

# data[].attributes.headline
לימור פרידר נועם רעננה

# data[].attributes.subject
לימור פרידר נועם רעננה

# data[].attributes.body
לימור פרידר- נעם רעננה.ישנם מורים שמנסים למחוק כל זכר לשפה הזרה על מנת שהילדים ייטמעו בעברית- איתן אדבר בשיחה אישית. במקביל, כחלק מהאולפן, ייערך ונערך ראיון של "עולים ותיקים מראיינים עולים חדשים" עם שאלות מנחות: מדוע עליתם, מה ההבדל בין הארץ ממנה הגעתם לישראל ועוד. את התשובות לשאלות ערכתי כעלון אותו הפצנו לכל הורי ומורי ביה"ס. https://drive.google.com/file/d/1oY8qfZ_BCI0DwYRXfsx1oh_Uz7pnTkGA/view?usp=sharing

# data[].attributes.body
יהודית דנסס ממ''ד אריאל רעננה .חשבתי על יום היערכות למורים.מורים ישתלמו בפיתוח המודעות לכשירות התרבותית הן ברמה התיאורטית וברפלקציה האישית, הן בחשיפה לתרבויות שונות והן ברמה יישומית בהיכרות עם הערכה והשימוש בה ככלי ליצירת ערך שוויון הזדמנויות בכיתה. הפקת סרטון בסימן '' שליחה על השאלה'' להורים עולים מכל מיני מדינות.ההורים יענו על שאלות שהמורים נסחו  ביום ההיערכות.