# data[].attributes.headline
Kuidas on omavahel seotud sõnajalgtaimed ja kivisüsi?

# data[].attributes.subject
Kuidas on omavahel seotud sõnajalgtaimed ja kivisüsi?

# data[].attributes.body
Umbes 300mln aastat tagasi kui kliima hakkas jahenema ja kuivenema surid sõnajalgtaimed välja ning nende taime jäänused ladestusid savi ja muda sisse ning ajapikku tekkiski kivisüsi

# data[].attributes.body
Laanesõnajalal on rohelised lehed lühikese rootsuga.
Kasvavad varjukates kohtades näiteks jõgede, ojade kallastel ning metsades.

# data[].attributes.body
Nende lehtedel võivad esineda õhulehed, Nende lehtede alumisel osal on sageli näha eoskuhjasi, Neil ei ole maapealset vart.

# data[].attributes.body
Põldosja on Suvehaljas mitmeaastane risoomiga eostaim. Nende Kevadvõsu kõrgus kuni 20 cm, suvivõsul kuni 40 cm.

# data[].attributes.body
Osjad on lüliliste ja seest õõnsate vartega roht taimed.  Lehed on osjadel peaaegu märkamatud ning taandarenenud.Osjad on eeskätt levinud põhjapoolkeral.

# data[].attributes.body
Karukollal on iga lehe tipus värvuseta karvake.
See taim tundub pehme.

# data[].attributes.body
Iseloomustavad tunnused:
Nende varsi ümbritsevad lehed mis meenutavad okkaid mis jäävad tal alles ka talvel.Mis tõttu on nad igihaljad,
Eosed arenevad varretipus eospeades,
Tänapäeva kollad on kõik rohttaimed.

# data[].attributes.body
Paljunemine on sama mis sammaltaimedel eostega.
Lisaks on sõnajalgtaimed võimalised paljunema suguliselt ja mitte suguliselt.

# data[].attributes.headline
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.subject
Miks on sõnajalgtaimed arenenumad kui sammaltaimed?

# data[].attributes.body
1.Sõnajalgtaimedel on juht kude ning tugevam vars.
2. Sõnajalgtaimede liike on rohkem kui sammaltaimede.
3. Sõnajalgtaimed on soontaimed