# data[].attributes.body
1. Kui ma kõnet ette valmistan, siis tunnen pinget ja närvilisust - 4
2. Tunnen pinget kui näen sõnu "kõne" ja "avalik esinemine" selle päeva programmis, millest osa pean võtma - 4
3. Kõnet pidades või esinedes lähevad mu mõtted segi - 5
4. Kohe peale esinemise lõppu tunnen ma, et see oli üks meeldiv kogemus - 2
5. Kohe, kui mõtlen ees olevale esinemisele, muutun ma murelikuks - 4
6. Ma ei karda avalikult esineda - 2
7. Kuigi ma olen enne esinemist närvis, siis üsna varsti peale alustamist rahunen ma maha ning tunnen end rahulikult ja mugavalt - 2
8. Ootan väga, et saaksin avalikult esineda - 2
9. Kui antakse teada, et tänane programm sisaldab ka minupoolset esinemist, lähen kohe pingesse - 4
10. Esinedes minu käed värisevad - 2
11. Kõnet pidades tunnen end täiesti rahulikult - 1
12. Ma naudin esinemiseks ettevalmistumist - 2
13. Mul on pidev hirm selle ees, et unustan selle, mida ma öelda kavatsesin - 4
14. Muutun ärevaks kui keegi küsib minu teema kohta midagi, mida ma ei tea - 4
15. Võtan enesekindlalt vastu võimaluse kõnet pidada - 2
16. Ma tunnen, et valitsen kõnet pidades end täielikult - 2
17. Esinedes on mu pea mõtetest tühi - 4
18. Ma ei tunne esinemise ees õudust - 2
19. Vahetult enne esinemist ma higistan- 2
20. Kõnet alustades lööb mu süda väga kiiresti - 5
21. Vahetult enne oma esinemise algust samas ruumis oma kõne järjekorda oodates tunnen märkimisväärset ärevustunnet - 4
22. Esinedes on mõned mu kehaosad väga pinges ja jäigad - 4
23. Mõistmine, et kõne lõpuni on jäänud väga vähe aega, teeb mind ärevaks ja ajab pingesse - 4
24. Tean, et esinedes suudan oma pinget ja stressi kontrollida - 2
25. Vahetult enne esinemise algust minu hingamine kiireneb - 4
26. Umbes tund enne esinemise algust tunnen end mõnusalt ja mugavalt - 2
27. Ärevuse tõttu on minu esinemised kehvemad - 5
28. Tunnen ärevust kui mulle teatatakse minu esinemise kuupäev - 2
29. Kui esinemise käigus teen vea, siis selle tõttu on mul veale järgnevatele osadele raske keskenduda - 3
30. Olulist kõnet pidades kogen ma enda sees abituse tunde tekkimist - 4
31. Ööl enne esinemist on mul raske uinuda - 2
32. Esinemise käigus taob mu süda väga kiiresti - 5
33. Oma esinemisjärge oodates tunnen ärevust -  5
34. Esinemise käigus muutun nii närviliseks, et unustan faktid, mida ma kindlasti tean - 4
Kogu punktisumma: 109 punkti

# data[].attributes.body
Minu sõltuvus: liigne ajaveetmine sotsiaalmeedias.

Kuidas sellega toime tulla?
Tuleks üritada sotsiaalmeedias ja internetis mitte nii kinni olla, kuna mõnda aega või lausa pikemalt internetist eemal viibida ei tee halba, vaid pigem just vastupidi. Samuti võiks hakata tegelema rohkem unustatud hobidega või leida omale mingi uus tegevus.

# data[].attributes.headline
ELU TULEB NAUTIDA, VÕTTES IGAST PÄEVAST VIIMAST NING MITTE LASTA TEISTEL OMA TUNDEID JA EMOTSIOONE KONTROLLIDA

# data[].attributes.subject
ELU TULEB NAUTIDA, VÕTTES IGAST PÄEVAST VIIMAST NING MITTE LASTA TEISTEL OMA TUNDEID JA EMOTSIOONE KONTROLLIDA

# data[].attributes.body
3 küsimust 9. klassi õpilasele:
1. Mis erialadele oled Sa mõelnud ning mis tööd tulevikus teha tahaksid?
2. Millega meeldib Sulle kõige rohkem tegeleda?
3. Kelleks Sa saada tahad?

Kaks soovitust, kuidas enda tugevusi ja nõrkusi õppijana/inimesena analüüsida:
1. Lahendada karjääri teste, mis annavad hea ülevaate nendest omadustest ja erialadest, mida oskad rohkem ja mida vähem.
2. Olla uutele võimalustele ja kogemustele avatud (nt ka töövarjuks olemine), kuna omadus või eriala, mille puhul võib arvata, et ollakse nõrk, võidakse eksida ning päriselus meeldib see eriala väga. Või siis vastupidi, et algselt näib eriala meeldiv, kuid hiljem jõutakse selgusele, et see pole ikkagi see, mida tegelikult tehatahaks.

# data[].attributes.body
Kes on koolipsühholoog?
Koolipsühholoog on inimene, kes on valmis aitama õpilasi, kellel on mingi probleem või mure. See võib olla ükskõik mis valdkond, nagu näiteks pere, sõbrad, kool, vaimne tervis ja teised tegurid.

Milleks on vaja psühholoogi koolis (või mõnes muus ettevõttes/asutuses)?

Psühholoog on oluline just selleks, kui kellelgi on mingisugune probleem ning ta tunneb, et tavapärane iseenda ja lähedaste abi enam ei aita. Psühholoog aitab jõuda inimesel tagasi järje peale ning leida muredele lahendused.

# data[].attributes.body
Marian Pärn
marianp2rn@gmail.com

# data[].attributes.headline
Kuidas tõsta õnnetu inimese enesehinnangut? (3 erinevat võimalust)

# data[].attributes.subject
Kuidas tõsta õnnetu inimese enesehinnangut? (3 erinevat võimalust)

# data[].attributes.body
Kui inimene soovib rääkida ja tahab abi, siis kuulata ta ära ja aidata leida koos olukorrale mingi lahendus.

Suhtuda õnnetusse inimesse lootusrikkalt, rääkida rahulikult, olles positiivne, seejärel vihjata headele aspektidele mis aitaksid tuju tõsta või tekitada inimeses motivatsiooni.

Pakkuda välja mingi tore tegevus või meelelahutus, mida saab teha kas koos või üksi.

# data[].attributes.body
Kes/Mis teevad mind õnnelikuks?

Mind teeb õnnelikuks, kui mul on olemas siirad ja head sõbrad, kes on toeks ja võtavad mind sellisena nagu olen, kuna nii saan end vabalt tunda.

Mind teeb õnnelikuks see, kui ma saan toimetada rahulikult omaette (näiteks laulda, looduses viibida), kuna see on lõõgastav ja rahustav.

Mind teevad õnnelikuks minu õed, sest nad on mulle väga olulised.

Mind teeb õnnelikuks loomade keskel viibimine, sest nii tunnen end vähem stressis.

# data[].attributes.body
Mis/kes tekitab stressi kooliõpilastes?
1) Palju koolitöid (vähem vaba aega ja pinge on kerge tekkima);
2) motivatsioonipuudus;
3) kesised suhted õpilaste või õpetajatega (välja jäetud tunne).

# data[].attributes.body
Kes/mis tekitab stressi Sinus?
Kuidas stressi endas maandad?