# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ирина мищенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Зупиніть війну!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Наталія Бучинська - Topic

# data[].attributes.attachment_link.title
Мова єднання

# data[].attributes.attachment_link.title
Що таке українська мова? • Ukraïner

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Суспільне Новини

# data[].attributes.attachment_link.title
Текст радіодиктанту національної єдності – 2022

# data[].attributes.attachment_link.title
Мова перемоги: в Україні День української писемності та мови

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Інтернет-радіо Holos fm • Internet Radio Holos fm

# data[].attributes.attachment_link.title
Українська мова — це зброя! Українська — це мова Перемоги! / The Ukrainian language is a weapon!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
БібліоАльтанка

# data[].attributes.attachment_link.title
Моя велична Українська Мово

# data[].attributes.attachment_link.description
Щороку 21 лютого ми відзначаємо День рідної мови. Українська мова визнана в усьому світі як одна з мелодійніших та витонченішіх мов....

# data[].attributes.headline
Наші вишиванки

# data[].attributes.subject
Наші вишиванки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.attachment_link.title
до дня вишиванки.pptx

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.attachment_link.title
Вишиванка твій генетичний код.pptx

# data[].attributes.attachment_link.title
ДЕНЬ ВИШИВАНКИ. Історія свята. Особливості вишиванок різних регіонів України.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ходосівська школа

# data[].attributes.attachment_link.title
День вишиванки

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Proделки-самоделки

# data[].attributes.attachment_link.title
Ідея саморобки на День Вишиванки. Листівка до Дня Вишиванки з  пеперу легко і просто.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ДОБМ ім. М.Свєтлова

# data[].attributes.attachment_link.title
Від Києва до Криму вишиванка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Татьяна Осадча

# data[].attributes.attachment_link.title
Україна вишиванка

# data[].attributes.attachment_link.title
З днем вишиванки, Україно! - jigsaw puzzle (104 pieces)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Конкурент TV - новини Луцька та Волині

# data[].attributes.attachment_link.title
Український льотчик-ас загинув у повітряному бою з ворогом

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Телеканал Київ

# data[].attributes.attachment_link.title
Один з найкращих пілотів світу загинув за Україну: історія Олександра Оксанченка

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олена Казімірова

# data[].attributes.attachment_link.title
Театр пісні "Злагода"   "Український набат" Хмельницький палац творчості дітей та юнацтва

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Туристичний інформаційний

# data[].attributes.attachment_link.title
Історія українського гімну

# data[].attributes.attachment_link.title
🇺🇦 Ще не вмерла: маловідома історія створення гімну України❗

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Освітній портал Педагогічна преса

# data[].attributes.attachment_link.title
Навчальний фільм про правила евакуації під час виникнення надзвичайних ситуацій.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
ХАЙРИ Мусаев

# data[].attributes.attachment_link.title
Художественный фильм 'Хайтарма' история о депортации крымских татар

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Севиль Хаблаева

# data[].attributes.headline
Герої не вмирають

# data[].attributes.subject
Герої не вмирають

# data[].attributes.headline
"Відлетіли ластівки у вирій» до річниці дня депортації кримськотатарського народу з Криму

# data[].attributes.subject
"Відлетіли ластівки у вирій» до річниці дня депортації кримськотатарського народу з Криму

# data[].attributes.body
18 травня – річниця дня депортації кримськотатарського народу з Криму.

Операція з депортації близько 200 тисяч кримських татар відбулася впродовж трьох травневих днів 1944 року. Людей вивезли в Середню Азію, на Урал і в Сибір. У дорозі й у вигнанні від голоду і хвороб загинув кожен четвертий.

Проте тирани приречені на поразку: жоден диктатор не здатен здолати силу цілого народу. Починаючи з 1987 р., повернення кримських татар до Криму набуло масового характеру. На початку 1990 р. вони стали третьою за чисельністю етнічною групою Криму. У 2014 році Верховна Рада України визнала кримських татар корінним народом Криму та гарантувала їхнє право на самовизначення в складі України.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.headline
Основні історичні факти Другої світової 

# data[].attributes.subject
Основні історичні факти Другої світової 

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Ніжинська міська рада

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сьогодні, 8 травня, у День пам'яті та примирення загадуємо трагічні сторінки історії Другої Світової війни. Вшановуємо пам'ять усіх загиблих. Низько вклоняємося мужності і героїзму тих, хто звільняв світ від нацистського режиму.

Друга світова війна - глобальний військовий конфлікт в історії Землі та причина найбільших трагедій ХХ століття.

Бойові дії велися у 2/3 існуючих на той момент держав. Війна розпочалася 1 вересня 1939 року із вторгнення військ нацистської Німеччини до Польщі, а завершилася 2 вересня 1945-го беззастережною капітуляцією Японії. Під час війни були здійснені найбільші в історії злочини проти людства (зокрема, Голокост), а також уперше і востаннє використана атомна зброя. До армій ворожих сторін було залучено понад 110 мільйонів солдатів, загальні втрати військових та цивільного населення складають від 50 до 85 мільйонів осіб. За результатами війни було створено ООН (Україна - одна із засновниць), сформовано нову систему міжнародних відносин.

Шлях до розв'язання війни був відкритий Пактом Молотова-Ріббентропа 23 серпня 1939 року. Згідно із таємним протоколом до нього, нацисти та комуністи ділили Східну Європу на зони інтересів. Внаслідок цих домовленостей Третій Рейх отримав змогу безперешкодного вторгнення в Польщу. СРСР розширився за рахунок Західної Білорусі та Західної України, Бессарабії з Буковиною, трьох країн Балтії, а також частини Фінляндії.

Український вимір Другої світової не обмежувався боротьбою Вермахту та Червоної армії на українській території, адже українців торкнулися кілька воєн:

1) німецько-польська 1939-1945 років (у 1939-му регулярна, а потім - підпільна); 2) польсько-радянська 1939 (неоголошена, відома як "Визвольний похід в Західну Україну"); 3) радянсько-румунська 1940-1945 (спочатку неоголошена - радянське вторгнення в Бессарабію та Буковину 1940-го, потім регулярна та підпільна - частина німецько-радянської війни); 4) німецько-радянська 1941-1945 (регулярна та підпільна, теж відома як "Велика Вітчизняна"); 5) німецько-українська 1941-1944 (підпільна); 6) радянсько-угорська 1941-1945 (регулярна та підпільна, частина німецько-радянської); 7) польсько-українська 1942-1947 (підпільна); 8) радянсько-українська 1939-1954 (підпільна). Ці конфлікти мають безпосередній стосунок до Другої світової війни, оскільки були спровоковані нею, стали її відгалуженням і продовженням. Також до українського виміру війни входить участь українців в бойових діях поза Україною (наприклад, у радянсько-фінській "Зимовій війні" 1939-1940 років) та у складі іноземних армій. Безпосередньо перед початком Другої світової війни внаслідок проголошення незалежності Карпатської України почався україно-угорський конфлікт 1939 року.

Друга світова війна для України розпочалася 1 вересня 1939 року з німецького вторгнення у Польщу. 110-120 тисяч українців у лавах Війська Польського розпочали світову боротьбу проти нацизму, 8 тисяч із них загинуло протягом першого місяця війни. Також 1 вересня Люфтваффе бомбардувало Львів, інші західноукраїнські міста, що перебували у складі Польщі. Між 12 та 22 вересня Львів пережив подвійну облогу: нацистську та радянську.

СРСР вступив у Другу світову війну 17 вересня 1939 року на боці нацистської Німеччини. Цього дня радянські війська виступили на допомогу німецьким в Польщу та окупували Західну Україну і Західну Білорусь. Два роки Москва була союзницею Берліна.

Нацистсько-комуністичний союз був зруйнований 22 червня 1941 року німецьким вторгненням у СРСР. Протягом року Україна була окупована військами Третього Райху. Український напрям був головним на Східному фронті: тут діяло від 50 до 75 % всіх дивізій Вермахту і половина всіх радянських сил. Окупаційний режим в Україні був одним із найжорстокіших у світі. Нацисти знищили 1,5 мільйона українських євреїв і 20 тисяч ромів.

Україна на завершальному етапі війни. Правда про Акт капітуляції Німеччини

Після вигнання нацистів і їхніх союзників з території України, Червона армія, в складі якої перебували й українці, здійснила низку наступальних операцій вже на території Європи. Серед них: Белградська (1944 рік), Будапештська (1944-1945 роки), Вісло-Одерська (1945 рік), Віденська (1945 рік), Берлінська (1945 рік), Празька (1945 рік).

Під час Яссько-Кишинівської операції 1944 року і наступних бойових дій радянські війська розбили 18 дивізій противника, вигнавши німецькі угруповання з Румунії. У ході визволення Польщі було розгромлено понад 170 німецьких дивізій. Однією із завершальних стратегічних операцій на європейському континенті стала Берлінська операція радянських військ, коли останні захопили столицю Німеччини. Операція тривала 23 дні - з 16 квітня до 8 травня 1945 року, впродовж яких радянські війська просунулися на захід на відстань від 100 до 220 км. Зокрема, для штурму Берліна радянське керівництво спрямувало війська 1-го, 2-го Білоруських і 1-го Українського фронтів. У ніч на 1 травня 1945 року лейтенант Олексій Берест разом із Мелітоном Кантарія та Михайлом Єгоровим встановили прапор Перемоги над райхстагом.

Акт про безумовну капітуляцію нацистської Німеччини було підписано у Реймсі о 02:41 7 травня 1945 року. На вимогу представника СРСР генерала І.Суслопарова США і Велика Британія погодилися відкласти її публічне оголошення, щоб Радянський Союз зміг підготувати іншу церемонію в Берліні (Сталін прагнув підписання капітуляції саме в захопленому ним Берліні). У СРСР на інформацію про капітуляцію 7 травня наклали заборону. Причина - І.Суслопаров підписав акт, не маючи директив із Москви: інструкція на той час ще не прийшла.

8 травня 1945 року о 22:43 за центральноєвропейським часом або 9 травня о 00:43 за московським у берлінському передмісті було підписано другий Акт про капітуляцію Німеччини.

Попри двічі підписаний акт, на фронті все ще тривали бої. Так, останні групи німецьких військ в Австрії було ліквідовано тільки 19 травня.

Внесок українців

Після перемоги над нацистською Німеччиною 8 травня 1945 року СРСР приєднався до війни проти Японії. Беззастережна капітуляція Японії 2 вересня 1945-го означала завершення Другої світової війни, але окремі військові конфлікти, породжені нею, точилися ще кілька років. Організований спротив радянській владі на Західній Україні тривав до 1954 року, а окремі сутички - до 1960-х.

Україна зробила значний внесок у перемогу над нацизмом і союзниками Німеччини. На боці Об'єднаних Націй воювали українці у складі армій Великої Британії та Канади (45 тисяч осіб), Польщі (120 тисяч), СРСР (більше 7 мільйонів), США (80 тисяч) і Франції (6 тисяч), а також визвольного руху в самій Україні (100 тисяч в УПА) - разом понад 7 мільйонів осіб. Понад 2,5 мільйона українців були нагороджені радянськими та західними медалями та орденами, більше 2 тисяч стали Героями Радянського Союзу, з них 32 - двічі, а найкращий ас союзної авіації Іван Кожедуб - тричі.

Для України Друга світова війна - національна трагедія, під час якої українці, позбавлені власної державності, змушені були воювати за чужі інтереси і вбивати інших українців. За Україну воювали дві тоталітарні системи, що однаково не рахувалися з ціною людського життя.

Наслідки

Україна зазнала надзвичайних втрат внаслідок війни. Найтяжчі - демографічні. Війна й окупація призвели до різкого, катастрофічного зменшення кількості населення, значних деформацій у його національному, статевому, віковому та професійному складі. Демографічні зміни такого характеру відбулися внаслідок взаємодії багатьох чинників: мобілізації значної частини чоловічого населення та їх масової загибелі; депортацій 1939-1941 та 1943-1945 років; загибелі мирного населення на теренах воєнних дій; евакуації у тилові регіони СРСР на початку війни; масового знищення нацистами та їхніми союзниками значної кількості військовополонених і цивільного населення; депортацій працездатного населення на примусові роботи до Німеччини; жорстокого протистояння сил руху опору в німецькому тилу; високої смертності під час окупації від голоду та хвороб; значного зменшення народжуваності тощо.

Сукупні демографічні втрати українців і громадян України інших національностей упродовж 1939-1945 років наразі оцінюються у понад вісім мільйонів осіб. За підрахунками вчених, Центральна, Південна та Східна Україна втратила 30% населення, Галичина - 22%, Волинь і Полісся - 12%. Для поповнення демографічних втрат воєнного періоду республіці знадобилося близько 25 років. Водночас Друга світова війна повністю змінила етнічне обличчя суспільства. З України практично зникли такі національні меншини як німці, кримські татари, українські євреї. Натомість кількість росіян із довоєнних 4 мільйонів за перше повоєнне десятиліття зросла до 7 мільйонів осіб.

Суперечливими є статистичні дані щодо матеріальних збитків внаслідок Другої світової війни. Зокрема, за підрахунками, було зруйновано майже 700 українських міст і 28 тисяч сіл, спалено близько 320 тисяч господарств.

Україна в результаті Другої світової війни зазнала матеріальних втрат у розмірі понад 45 % від збитку усього СРСР. З метою створення могутнього військово-промислового потенціалу на сході СРСР під гаслом "Все для фронту! Все для перемоги!" більшовики вивезли з України 550 промислових підприємств, майно і худобу тисяч колгоспів, радгоспів, МТС, десятки наукових і навчальних закладів, осередків культури, історичні цінності. Виїхало майже 3,5 мільйона жителів республіки - кваліфікованих робітників і спеціалістів, науковців, творчої інтелігенції, які віддали трудові й інтелектуальні зусилля в розвиток воєнного й економічного потенціалу СРСР.
За матеріалами Українськогоінституту національної пам'яті

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятаємо: Основні історичні факти Другої світової | Ніжинська міська рада

# data[].attributes.attachment_link.description
Сьогодні, 8 травня, у День пам'яті та примирення загадуємо трагічні сторінки історії Другої Світової війни. Вшановуємо пам'ять усіх загиблих. Низько вклоняємося мужності і героїзму тих, хто звільняв світ від нацистського режиму. Друга світова війна - глобальний військовий конфлікт в історії Землі та причина найбільших трагедій ХХ століття.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Освітній омбудсмен України

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Чи знає кожен із нас, як діяти у разі надзвичайної ситуації? Чи знаєте ви правила, які можуть зберегти ваше життя, життя учнів, студентів та співробітників, рідних і близьких? Чи не розгубитеся ви у разі надзвичайної ситуації, знаючи правила, якщо практично ніколи не тренувалися?

І в суспільстві, і в закладах освіти, і навколо них трапляються надзвичайні ситуації. Саме від умінь та навичок учасників освітнього процесу залежить їхнє життя та здоров'я, а також тих людей, котрі в цей час знаходяться поруч.

Уміння правильно оцінити ситуацію та обрати порядок дій є дуже важливим для кожної людини, а особливо - для працівників закладів освіти. Адже саме вони та їхні дії можуть врятувати як здобувачів освіти, так і самих працівників.

У закладах освіти передбачене тренування щодо евакуації учасників освітнього процесу не рідше одного разу на пів року та проведення Дня цивільного захисту та Тижня знань з основ безпеки життєдіяльності у закладах професійної (професійно-технічної) та загальної середньої освіти й Тижнів безпеки дитини у закладах дошкільної освіти.

На нашу думку, навчальні тренування дуже важливі. Окрім евакуації варто навчати дітей і поведінці порядку дій у різноманітних надзвичайних ситуаціях.

В інших країнах радять проводити три протипожежних навчання на рік і як мінімум одне повне тренування з різних видів безпеки за різними видами сценаріїв, у різний час, без попередження учасників освітнього процесу.

Було б неправильним промовчати про те, що такі навчання не завжди бувають ефективними, оскільки про них можуть знати наперед і вчителі, і діти. Крім того, спеціально для навчань відкриваються постійно зачинені запасні виходи. Зайве доводити, що такі "заплановані навчання" не дадуть якісного результату. Ба більше, у випадку реальної надзвичайної ситуації можуть і зашкодити: бо коли вчитель поведе дітей до запасного виходу, а він виявиться зачиненим, то це може призвести до трагедії. Тому крім навчань, потрібна постійна і прискіплива увага до питань безпеки, реальні, а не показушні тренування. Ідеально - коли керівник закладу освіти проводить тренування за власної ініціативи, нікого не попереджаючи завчасно. От тоді дійсно можна побачити реальний, а не "намальований" стан справ.

У цьому дописі ми пропонуємо певну орієнтовну схему для вибору алгоритму дій у разі надзвичайних ситуацій у закладі освіти. Це - досвід закордонних фахівців, адаптований для України. Також рекомендації фахівців Державної служби України з надзвичайних ситуацій, закордонних фахівців із безпеки та шкільних офіцерів щодо дій у разі наступних надзвичайних ситуацій.

ВИДИ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ

Надзвичайна ситуація - це порушення нормальних умов життя та діяльності людей на окремій території чи об'єкті або на водному об'єкті, що призвело (може призвести) до виникнення великої кількості постраждалих, загрози життю та здоров'ю людей, їх загибелі, значних матеріальних втрат, а також до неможливості проживання населення на території чи об'єкті, ведення там господарської діяльності.

Надзвичайна ситуація техногенного характеру - це транспортної аварії (катастрофи), пожежі, вибуху, аварії з викиданням (загрозою викидання) небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин, раптового руйнування споруд; аварії в електроенергетичних системах, системах життєзабезпечення, системах телекомунікацій, на очисних спорудах, у системах нафтогазового промислового комплексу, гідродинамічних аварій тощо.

Надзвичайна ситуація природного характеру - це небезпечне геофізичне, геологічне, метеорологічне або гідрологічне явище, деградація ґрунтів чи надр, пожежею у природних екологічних системах, зміною стану повітряного басейну, інфекційною захворюваністю та отруєнням людей, інфекційним захворюванням свійських тварин, масовою загибеллю диких тварин, ураженням сільськогосподарських рослин хворобами та шкідниками тощо.

Надзвичайна ситуація соціального характеру - це протиправні дії терористичного та антиконституційного спрямування, або пов'язане зі зникненням (викраденням) зброї та небезпечних речовин, нещасними випадками з людьми тощо.

Надзвичайна ситуація воєнного характеру - виникає через застосування звичайної зброї або зброї масового ураження, під час якого виникають вторинні чинники ураження населення.

Рівень надзвичайної ситуації визначається від її обсягів, кількості постраждалих і загиблих, обсягів технічних і матеріальних ресурсів, необхідних для ліквідації її наслідків. Існують такі рівні надзвичайних ситуацій: державний, регіональний, місцевий, об'єктовий.

ЯК ОБРАТИ ПРАВИЛЬНІ ДІЇ У РАЗІ НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЙ

Ми адаптували його під українські реалії, наприклад, викреслили цунамі, адже наша країна не має такої загрози у великих масштабах.

Ознайомитися з діями у разі повені та паводку ви можете на

ДІЇ У РАЗІ ТЕРОРИСТИЧНОГО АКТУ

Законодавство визначає тероризм як суспільно небезпечну діяльність, яка полягає у свідомому, цілеспрямованому застосуванні насильства шляхом захоплення заручників, підпалів, убивств, тортур, залякування населення та органів влади або вчинення інших посягань на життя чи здоров'я ні в чому не винних людей чи погрози вчинення злочинних дій, щоб досягнути злочинних цілей.

Державна служба України з надзвичайних ситуацій пропонує наступний порядок дій у разі терористичного акту

Основні заходи щодо запобігання можливого терористичного акту:

не торкайтеся у транспорті, житлових та громадських приміщеннях або на вулиці нічийних пакетів (сумок), не підпускайте до них інших. Повідомте про знахідку працівника поліції;

у присутності терористів не виказуйте своє невдоволення, утримайтеся від різких рухів, лементу й стогонів;

при погрозі застосування терористами зброї лягайте на живіт, захищаючи голову руками, якомога далі від вікон, засклених дверей, проходів, сходів;

використайте будь-яку можливість для порятунку;

якщо відбувся вибух - вживайте заходів щодо недопущення пожежі та паніки, надайте домедичну допомогу постраждалим;

намагайтеся запам'ятати прикмети підозрілих людей і повідомте їх прибулим співробітникам спецслужб.

ДІЇ У РАЗІ ЗАХОПЛЕННЯ БУДІВЛІ

У такій ситуації необхідно:

зберігати спокій та намагатись уникнути контакту з терористами;

якомога тихіше повідомити правоохоронні органи про терористичну атаку, а також про своє місцеперебування;

не наближатися до дверей та вікон;

чітко виконувати інструкції та команди правоохоронців;

сховати свої документи та візитні картки.

Пам'ятайте, що одразу після вашого повідомлення антитерористичними підрозділами буде вжито вичерпних заходів для збереження вашого життя та здоров'я.

ЕВАКУАЦІЯ З БУДІВЛІ

Евакуація з будівлі необхідна не лише під час пожежі, а й землетрусів, повеней та інших надзвичайних ситуацій, якщо будівля закладу освіти є небезпечною для людей, які там перебувають.

Правила пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи визначають, що під час проведення евакуації та гасіння пожежі необхідно:

визначити найбезпечніші евакуаційні шляхи та виходи до безпечної зони у найкоротший строк;

ліквідувати умови, які сприяють виникненню паніки. З цією метою працівникам закладів та установ не можна залишати дітей без нагляду з моменту виявлення пожежі та до її ліквідації;

евакуацію людей слід починати з приміщення, у якому виникла пожежа, і суміжних із ним приміщень, яким загрожує небезпека поширення вогню і продуктів горіння. Дітей молодшого віку і хворих слід евакуювати в першу чергу;

у зимовий час на розсуд осіб, які здійснюють евакуацію, діти старших вікових груп можуть заздалегідь одягтися або взяти теплий одяг із собою, а дітей молодшого віку слід виводити або виносити, загорнувши в ковдри або інші теплі речі;

ретельно перевірити всі приміщення, щоб унеможливити перебування у небезпечній зоні дітей;

виставляти пости безпеки на входах у будівлі, щоб унеможливити повернення дітей і працівників до будівлі, де виникла пожежа;

у разі гасіння слід намагатися у першу чергу забезпечити сприятливі умови для безпечної евакуації людей;

щоб запобігти поширенню вогню, диму, слід утримуватися від відчинення вікон і дверей, а також - від розбивання скла.

Ресурсний центр прав дитини у посібнику "Врятуйте дітей - стандартні процедури та правила безпеки для учнів та студентів" пропонує наступні правила евакуації для дітей:
Правила евакуації для дітей:

Не говори - щоб чути вчителя

Не біжи - щоб не постраждати

Не штовхайся - щоб не постраждали інші

Не повертайся - щоб залишатися в безпеці

Учнів також просять дотримуватися всіх вказівок педагогів та, у разі потреби, на прохання дорослих, допомогти іншим дітям евакуюватися. При прибутті до безпечної зони, не розходитися і залишатися разом із класом.

Правила евакуації для педагогів:

Евакуація здійснюється за відповідним звуковим сигналом, який, у разі потреби, активує адміністрація або особа, яка виявила пожежу.

Нагадайте дітям про головну мету евакуації: їхня безпека та правила евакуації: не говори. Не біжи. Не штовхайся. Не повертайся.

Закрийте двері та вікна.

Візьміть з собою шкільний аварійний набір, відро (може бути складним), сумку для швидкої допомоги. *

Перевірте безпечність маршруту для евакуації.

Під час евакуації радять об'єднувати два класи, й під час переміщення один вчитель очолює колону, а інший завершує колону дітей двох класів.

Допоможіть дітям з інвалідністю та маленьким дітям.

Евакуація здійснюється до певного визначеного місця (місце для кожного класу визначається під час тренувальних навчань і не змінюється).

Після прибуття на визначене місце, перевірте наявність усіх дітей за списком.

Залишайтеся зі своїм класом і просіть учнів бути разом, бути усім класом разом, нікуди не розходитися.

Якщо небезпечні умови зникли, здійсніть зворотну евакуацію назад до класів, дотримуючись тих самих правил.

* у більшості країн є вимога, щоб у кожному класі був набір для евакуації та допомоги, відро (може бути складним) та пакети для створення приватної зони для туалету.

ДІЇ ДЛЯ ЗАХИСТУ ВІД НАСИЛЬНИЦЬКОГО ВТОРГНЕННЯ ТА ЗАГРОЗИ МАСОВОГО НАСИЛЬСТВА

Періодично і в українських школах виникають ситуації, у яких є загроза вторгнення або загроза масових насильницьких дій, де працівники закладу освіти ще можуть керувати ситуацією, хоча б частково, і повідомити про це силовим органам.
Поради для керівництва шкіл:

Якщо є змога - подайте знак тривоги, але це не повинна бути пожежна сигналізація.

Слідкуйте за ситуацією і переоцінюйте її.

Будьте готові передати командування поліції або іншим силовим органам.

Повідомте всіх, коли небезпека зникла.

Після інциденту повідомте про обставини учнів та батьків.

Хочемо зазначити, що задля швидкого та оперативного розшуку злочинців, збереження таємниці слідства та інших моментів, варто своє повідомлення для батьків та медіа узгодити з представниками силових структур.
Поради для працівників закладів освіти Поради для учнів

Пам'ятайте про правила: не говори. Не біжи. Не штовхайся. Не повертайся.

Виконуйте вказівки працівників закладу освіти.

Зберігайте спокій та тишу.

Якщо є потреба, допоможіть заблокувати двері меблями.

Головне: сховатися, впасти та накритися.

ДІЇ У РАЗІ АНТИТЕРОРИСТИЧНОЇ ОПЕРАЦІЇ (СТРІЛЬБА, ВИБУХИ)

У разі проведення антитерористичної операції рекомендують:

лягти на підлогу обличчям вниз, поклавши руки долонями на потилицю;

чітко виконувати команди співробітників антитерористичного підрозділу уникаючи різких рухів.

ДІЇ У РАЗІ ПЕРЕСТРІЛКИ

Державна служба України з надзвичайних ситуацій пропонує наступні рекомендації у разі перестрілки:

якщо стрілянина застала вас на вулиці, відразу ж ляжте й озирніться, виберіть найближче укриття й проберіться до нього, не піднімаючись у повний зріст. Укриттям можуть служити виступи будинків, пам'ятники, бетонні стовпи або бордюри, канави. Пам'ятайте, що автомобіль - не найкращий захист, тому що його метал тонкий, а пальне - вибухонебезпечне. За першої нагоди сховайтеся у під'їзді будинку, підземному переході, дочекайтеся закінчення перестрілки;

проводьте заходи для порятунку дітей, за необхідності прикрийте їх своїм тілом. За можливості повідомте про інцидент співробітників поліції;

якщо в ході перестрілки ви перебуваєте у будинку, - укрийтеся у ванній кімнаті й ляжте на підлогу, тому що перебувати у кімнаті небезпечно через можливість рикошету. Перебуваючи в укритті, стежте за можливим початком пожежі. Якщо пожежа почалася, а стрілянина не припинилася, залиште квартиру й сховайтеся в під'їзді, далі від вікон.

ДІЇ У РАЗІ ЗАХОПЛЕННЯ ТРАНСПОРТУ

пропонує Державна служба України з надзвичайних ситуацій порядок дій у разі захоплення транспорту :

ДІЇ У РАЗІ ТЕЛЕФОННОГО ТЕРОРИЗМУ

надає Державна служба України з надзвичайних ситуацій наступні поради у випадку телефонного тероризму , який досить часто застосовується у нашій країні, зокрема у закладах освіти.

ЯКЩО ВИ СТАЛИ ЖЕРТВОЮ ТЕЛЕФОННОГО ТЕРОРИСТА

подзвоніть з іншого телефону (іншого мобільного чи від сусідів) оператору телефонного зв'язку (мобільного чи стаціонарного) і скажіть причину дзвінка, своє прізвище, адресу та номер свого телефону;

намагайтеся затягнути розмову та записати її на диктофон чи дайте послухати свідкам (сусідам);

одночасно, з розмовою і записом на диктофон, друга людина дзвонить з іншого телефону на вузол зв`язку, а потім у поліцію за телефоном 102 для термінового затримання того, хто телефонував;

напишіть заяву начальнику відділення поліції, на території якого ви проживаєте, для прийняття необхідних заходів;

поліція, за запитом на вузол зв`язку, отримає номер телефону, адресу, прізвище того, хто дзвонив, і буде вживати необхідних заходів.

ДІЇ У РАЗІ ПОЖЕЖІ

Правилами пожежної безпеки для навчальних закладів та установ системи освіти України, затверджених наказом Міністерства освіти і науки від 15.08.2016 р. № 974 визначається порядок дій у разі виникнення пожежі.

Керуючись ними, працівник закладу та установи, який виявив пожежу або її ознаки (задимлення, запах горіння або тління різних матеріалів, різке підвищення температури в приміщенні тощо), зобов'язаний:

негайно повідомити про це за телефоном до найближчого пожежно-рятувального підрозділу (при цьому слід чітко назвати географічне місце об'єкта, місце виникнення пожежі, а також свою посаду та прізвище);

залучити систему оповіщення людей про пожежу; розпочати самому і залучити інших осіб до евакуації людей з будівлі до безпечного місця згідно з планом евакуації;

сповістити про пожежу керівника закладу та установи або особу, що його заміщує;

організувати зустріч пожежно-рятувальних підрозділів, вжити заходів щодо гасіння пожежі наявними в закладі та установі засобами пожежогасіння.

Керівник закладу та установи або особа, яка його заміщує, що прибув на місце пожежі, зобов'язаний:

перевірити, чи повідомлено пожежно-рятувальний підрозділ про виникнення пожежі;

здійснювати керівництво евакуацією людей та гасінням пожежі до прибуття пожежно-рятувальних підрозділів. У разі загрози для життя людей негайно організувати їх рятування, використовуючи для цього всі наявні сили та засоби;

організувати перевірку наявності всіх учасників навчально-виховного процесу, евакуйованих з будівлі, за списками та журналами обліку навчальних занять;

виділити для зустрічі пожежно-рятувальних підрозділів особу, яка добре знає розміщення під'їзних шляхів та вододжерел;

перевірити включення в роботу системи протипожежного захисту;

вилучити з небезпечної зони всіх працівників та інших осіб, не зайнятих евакуацією людей та ліквідацією пожежі;

у разі потреби викликати до місця пожежі медичну та інші служби;

припинити всі роботи, не пов'язані з заходами щодо ліквідації пожежі;

організувати відключення мереж електро- і газопостачання, систем вентиляції та кондиціонування повітря і здійснення інших заходів, що сприяють запобіганню поширенню пожежі;

організувати евакуацію матеріальних цінностей із небезпечної зони, визначити місця їх складування і забезпечити в разі потреби їх охорону;

інформувати керівника пожежно-рятувального підрозділу про наявність людей у будівлі.

У кожному закладі та установі наказом чи інструкцією встановлюється протипожежний режим, що містить порядок дій у разі виникнення пожежі: порядок і спосіб оповіщення учасників освітнього процесу, послідовність їх евакуації, виклику пожежно-рятувальних підрозділів, зупинки технологічного та навчального устаткування, вимкнення електроустановок, ліфтів, застосування засобів пожежогасіння тощо з урахуванням особливостей будівлі, її планування, розташування тощо.

ЩО ПОВИНЕН РОБИТИ КОЖЕН ГРОМАДЯНИН У ВИПАДКУ НАДЗВИЧАЙНОЇ СИТУАЦІЇ ТА ЯКІ ПРАВА ВІН МАЄ У СФЕРІ ЦИВІЛЬНОГО ЗАХИСТУ

У статті 21 Кодексу цивільного захисту України зазначається, що громадяни України зобов'язані:

1) дотримуватися правил поведінки, безпеки та дій у надзвичайних ситуаціях;

2) дотримуватися заходів безпеки у побуті та повсякденній трудовій діяльності, не допускати порушень виробничої та технологічної дисципліни, вимог екологічної безпеки, охорони праці, що можуть призвести до надзвичайної ситуації;

3) вивчати способи захисту від надзвичайних ситуацій та дій у разі їх виникнення, надання домедичної допомоги постраждалим, правила користування засобами захисту;

4) повідомляти службі екстреної допомоги населенню про виникнення надзвичайних ситуацій;

5) у разі виникнення надзвичайної ситуації до прибуття аварійно-рятувальних підрозділів вживати заходів для рятування населення і майна;

6) дотримуватися протиепідемічного, протиепізоотичного (епізоотія - інфекційні хвороби тварин) та протиепіфітотичного (епіфітотія-інфекційні хвороби рослин) режимів, режимів радіаційного захисту;

7) виконувати правила пожежної безпеки, забезпечувати будівлі, які їм належать на праві приватної власності, первинними засобами пожежогасіння, навчати дітей обережного поводження з вогнем.
Громадяни України мають право на:
1) отримання інформації про надзвичайні ситуації або небезпечні події, що виникли або можуть виникнути, у тому числі в доступній для осіб з вадами зору та слуху формі;

2) забезпечення засобами колективного та індивідуального захисту та їх використання;

3) звернення до органів державної влади та органів місцевого самоврядування з питань захисту від надзвичайних ситуацій;

4) участь у роботах із запобігання та ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій у складі добровільних формувань цивільного захисту;

5) отримання заробітної плати за роботу з ліквідації наслідків надзвичайної ситуації у разі залучення до таких робіт згідно з трудовими договорами;

6) соціальний захист та відшкодування відповідно до законодавства шкоди, заподіяної їхньому життю, здоров'ю та майну внаслідок надзвичайних ситуацій або проведення робіт із запобігання та ліквідації наслідків;

7) медичну допомогу, соціально-психологічну підтримку та медико-психологічну реабілітацію у разі отримання фізичних і психологічних травм.

ХТО МАЄ ВОЛОДІТИ НАВИЧКАМИ ДОМЕДИЧНОЇ ДОПОМОГИ

У професійних стандартах вчителів початкових класів та вчителів загальної середньої освіти та директорів закладів освіти зазначені трудові функції (компетентності), серед яких наявна здоров'язбережувальна компетентність, до якої відноситься здатність вчителя та керівника надавати домедичну допомогу учасникам освітнього процесу.

Вміння та здатність надавати домедичну допомогу не формується за один курс навчання, адже знання та вміння, які не використовуються, з часом забуваються, тому навчатися та практикувати вміння з домедичної допомоги необхідно з певною періодичністю. Ми публікували перелік медичних виробів, лікарських засобів та інших матеріалів, які мають бути у закладі освіти.

НАВЧАННЯ УЧАСНИКІВ ОСВІТНЬОГО ПРОЦЕСУ ДІЯМ У НАДЗВИЧАЙНИХ СИТУАЦІЯХ

- за місцем роботи - працюючого населення;

- за місцем навчання - дітей дошкільного віку, учнів та студентів.

"Порядок здійснення навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях" затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 2013 р. № 444, визначає, що організація навчання працюючого населення покладається на ДСНС, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, місцеві державні адміністрації, органи місцевого самоврядування. А навчання дітей дошкільного віку, учнів та студентів - на МОН.

Підготовка учнів закладів загальної середньої освіти до дій у надзвичайних ситуаціях, що передбачає здобуття знань і вмінь з питань особистої безпеки в умовах загрози та виникнення надзвичайної ситуації, користування засобами захисту від її наслідків, вивчення правил пожежної безпеки та основ цивільного захисту, здійснюєт ься під час вивчення предметів "Основи здоров'я" та "Захист України".

Практичне закріплення теоретичного матеріалу здійснюється шляхом щорічного проведення Дня цивільного захисту.

практичного тренування щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації учасників освітнього процесу не рідше одного разу на пів року;

Дня цивільного захисту та Тижня знань з основ безпеки життєдіяльності у закладах професійної-технічної та загальної середньої освіти;

Тижня безпеки дитини у закладах дошкільної освіти.

На нашу думку, навчальні тренування дуже важливі, окрім евакуації варто навчати дітей і поведінці порядку дій у різноманітних надзвичайних ситуаціях.

В інших країнах радять проводити 3 протипожежних навчання на рік і як мінімум одне повне тренування з різних видів безпеки за різними видами сценаріїв, у різний час.

Ці тренування варто розглядати як реальні події, без попередження учнів, що навчить діяти та адаптуватися у реальній ситуації.

Але перед цим за декілька днів/тижнів варто провести навчання учнів у класах для ознайомлення з процедурами дій.

РОБОТА З УЧНЯМИ ТА СТУДЕНТАМИ ЩОДО ЗАПОБІГАННЯ ТЕРОРИСТИЧНИХ СИТУАЦІЙ

У посібнику "Запобігання насильству в школах", яке розробило Федеральне бюро розслідувань, зібрані практичні поради досвідчених шкільних офіцерів щодо запобігання надзвичайних ситуацій та терористичних актів. Ці рекомендації можна використати й педагогам для запобігання насильству. Адже нещодавнє повідомлення

про запобігання терористичного акту в одному з коледжів, свідчить про те, що в Україні можливі такі випадки.

У посібнику зазначається, що учні та студенти є певним ключем до безпеки школи й проведення з ними постійних тренувань гарантує, що вони буду знати та відповідно діяти під час потенційно небезпечних або загрозливих ситуацій. Важливо враховувати, що:

атаки на школи не випадкові й часто плануються заздалегідь;

у більшості випадків про атаку на школи знали інші особи, але не повідомляли про цю загрозу через страх, або не вірили, що загроза реальна, або не знали, до кого звернутися за порадою, або через брак часу;

перед нападом з'являються певні попереджувальні знаки;

у більшості випадків насильства, які скоєні учнем, він мав певні проблеми з поведінкою.

Поради педагогам, як комунікувати з учнями та студентами щодо безпеки:

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
домедична допомога

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час захоплення шкільного транспорту

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час надзвичайної ситуації в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час пожежі в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час телефонного тероризму в школі

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що робити під час теракту в закладі освіти

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
що таке надзвичайна ситуація

# data[].attributes.attachment_link.title
Дії учасників освітнього процесу в разі надзвичайних ситуацій

# data[].attributes.attachment_link.description
Чи знає кожен із нас, як діяти у разі надзвичайної ситуації? Чи знаєте ви правила, які можуть зберегти ваше життя, життя учнів, студентів та співробітників, рідних і близьких? Чи не розгубитеся ви у разі надзвичайної ситуації, знаючи правила, якщо практично ніколи не тренувалися? І в суспільст

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Рости та сяй Українською

# data[].attributes.attachment_link.title
Екстрена валіза. Рюкзак для евакуації ! Евакуація! Що робити під час війни.  Українською мовою

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Херсонська обласна державна адміністрація

# data[].attributes.attachment_link.title
Пам'ятка населенню у разі виникнення надзвичайних ситуацій (артобстріл населеного пункту)

# data[].attributes.attachment_link.title
Вшанування пам'яті загиблих - загальнонаціональна ХВИЛИНА МОВЧАННЯ в Україні

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Христина Панасюк

# data[].attributes.attachment_link.title
Ти підбори змінила на берці...

# data[].attributes.attachment_link.title
Світ – "Обійми" (кавер-версія на пісню гурту "Океан Ельзи") | Svit – “Obiymy” (Okean Elzy cover)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ужгородський інститут культури і мистецтв

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Олександр Пономарьов

# data[].attributes.attachment_link.title
О.Пономарьов М.Хома  Т.Тополя Є.Кошовий Ю.Ткач П.Чорний - УКРАЇНА ПЕРЕМОЖЕ #українапереможе

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ірина Запорізька

# data[].attributes.attachment_link.title
Сильне і зворушливе відео про Україну та Українців

# data[].attributes.attachment_link.title
Доброго вечора, ми з України! Good evening, we are from Ukraine!

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.attachment_link.title
Воєнний стан в Україні.docx

# data[].attributes.headline
Незалежність України

# data[].attributes.body
Незалежність України дає можливість кожному з нас стати справжнім господарем своєї землі. А для цього потрібно любити свою Батьківщину, віддавати їй розум і серце.
Ви - юний цвіт нової України,
У ваші очі дивиться народ.
Верстати шлях вам суджено єдиний:
Під кольорами сонця й неба сині -
Сягнуть в життя небачених висот.

# data[].attributes.attachment_link.title
Що означає бути героєм (online-video-cutter.com)

# data[].attributes.attachment_link.title
Бути героєм це - робити все що потрібно для перемоги у страшній війні (online-video-cutter.com)

# data[].attributes.attachment_link.title
Ой, у лузі червона калина. Легендарна пісня на матчі Клуж – Динамо

# data[].attributes.attachment_link.title
НАСТЯ КАМЕНСЬКИХ — Я — УКРАЇНА

# data[].attributes.headline
Оця земля, це небо, 

# data[].attributes.body
Оця земля, це небо, ці стежини,

Поля безкрайні , річечка в гаю,

Усе - моє, все зветься – Україна,

ЇЇ – всім серцем ніжно я люблю!

Шумливий ліс, Дніпра зелені  кручі
Говерла, що знялась за небокрай.
Ці люди – роботящі і співучі,
Це все моє – це наш славетний край!

Земля, омита кров’ю, буде завше

Боротись за святе і за своє.

І Схід, і Захід – це все рідне, наше.

Усі її багатства – це твоє!

А. Ткаченко

# data[].attributes.body
24 лютого 2022 року повномасштабним вторгненням російської армії розпочався новий етап російсько-української війни. Це – народна війна за незалежність і суверенітет України, яка триває з 2014 року. Це також війна за цивілізаційний вибір: Україна відстоює свою приналежність до європейської цивілізації і водночас – ті засадничі цінності, права і свободи, що лежать в основі Західного світу.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Валентина Коршикова

# data[].attributes.attachment_link.title
Воєнний стан в Україні. .pptx