# data[].attributes.headline
Grækerne koloniserer Middelhavet og Sortehavet. Handelsborgerskab opstår. 750-500 f.v.t

# data[].attributes.subject
Grækerne koloniserer Middelhavet og Sortehavet. Handelsborgerskab opstår. 750-500 f.v.t

# data[].attributes.body
Den ramte de unge 20-40 år, man tror fordi de havde dårlig immunitet.

1900-tallet (1918-1920).

Der døde mellem 15.000 og 18.000 mellem 50 og 100 millioner mennesker på verdensplan.

Den stammer fra USA og kom til Europa med soldater.

Det var en meget smitsom virus.

Spredes via små partikler der spreder sig i luften.

Den hedder den spanske syge, fordi den først rigtig fik opmærksomhed, da den spanske konge blev syg.

Symptomerne er slemme influenza symptomer som følge af det kan man få en slem halsbetændelse som kan gøre at man hoster meget og ikke får nok ilt i kroppen og ku blive helt lå,, trykken i hovedet, høj feber, kvalme og opkast, hoste med puds og opspyt, blødninger, folk blev lidt skøre og lavede mærkelige ting.

Spredte sig rundt i Danmark med toget .

I Danmark lukkede man for teatre og forlængede skoleferien, man behandler symptomerne så godt man kunne, fx ved åreladning og hovedpinepiller.

Mathilde Nielsen døde som den første dansker, hun var sygeplejerske.

Den havde en lille pause efter udbruddet i sommer og blussede op i oktober.

Den blev undersøgt på seruminstituttet, og de prøver at finde en vaccine under Oluf Thomsen, men finder ikke ud af noget.

En fjerdedel af befolkningen i USA bliver smittet og en halv million dør.

Folk tager afstand til hinanden og holder sig inden døre

Februar marts 1919 klinger den anden bølge af epidemien af

Fejer for 3 gang ind over Danmark i 1920 og raser ud derefter.

Influenza A H1N1 hedder den spanske syge på fagsprog

# data[].attributes.body
Introduktion til sygdommen

(symptomer, dødelighed, smitterisiko, m.m.)

Kolera:

Kolera er en mave-tarm sygdom, der skyldes bakterien vibrio cholerae. Bakterien kommer typisk ind i kroppen via mad eller drikkevarer og angriber tyndtarmen. Kolera kan i løbet af få dage give så voldsom diarré og opkast, at man kan miste én liter væske i timen. I yderste konsekvens kan man dø af dehydrering og af, at kroppens saltbalance forskydes.

Periode (periodisering)

stammer fra Indien i 1800-tallet, kom til København i 1853. Der er stadig koleraudbrud i de fattigere dele af verden. Sp som i 2022 i Somalia.

Beskrivelse af det omkringliggende samfund:

·      Styreform / samfundsorden

·      Gudssyn / religion

·      Menneskesyn

Store udbrud af kolera opstår typisk i tætbefolkede og fattige områder, hvor hygiejnen er på et lavt niveau. Dette var netop situationen op til koleraepidemien i København i 1853. Udbruddene skyldes som regel, at spildevand og drikkevand ikke er ordentligt adskilt, så drikkevandet bliver forurenet med kolera-bakterier fra de syges diarré. I dag kan udbruddene ske i blandt andet flygtningelejre, slumkvarterer og steder, der har været ramt af naturkatastrofer. For eksempel blev Haiti ramt af en større koleraepidemi efter et jordskælv i 2010, Yemen ramt i 2017 og i 2022 er der et udbrud i Somalia.

Håndtering af sygdommen (med bevidsthed omkring den historiske kontekst)

# data[].attributes.body
Introduktion til sygdommen

(symptomer, dødelighed, smitterisiko, m.m.)

Den Sorte Død:

Næseblod, Hævelser i lysken og i armhulerne som voksede til bylder. Bylderne spredte sig hurtigt til andre dele af kroppen. En anden form viser sig også i form af sorte eller blålige pletter, især armene og lårene. Hos nogle var de få og store, hos andre talrige og små.

Periode (periodisering)

1346- 1351.

Beskrivelse af det omkringliggende samfund:

·      Styreform / samfundsorden

·      Gudssyn / religion

·      Menneskesyn

Før den sorte død, var der et stort problem med overbefolkning. Der var ikke mad og arbejdskraft nok. Folk døde altså af sult.

Håndtering af sygdommen (med bevidsthed omkring den historiske kontekst)

Der var mange der forsøgte sig som læger, både faglærte og ufaglærte, men mange af dem blev smittet og døde. Nogle folk gav mest af alt bare op og nød livet, drak vin og dansede, Andre isolerede sig selv, flyttede væk og holdt sig så langt væk fra sygdommen som muligt.

# data[].attributes.headline
Danmarks besættelse under Anden Verdenskrig (1940-1945) – Kort Overblik

# data[].attributes.subject
Danmarks besættelse under Anden Verdenskrig (1940-1945) – Kort Overblik

# data[].attributes.body
Hiv og aids

HIV smitter kun gennem blod, ved seksuel kontakt og fra mor til barn via modermælken.

Kun halvdelen af dem, der smittes med HIV, får symptomer i det akutte stadium. Symptomerne opstår ca. to uger efter smitte og er uspecifikke (fx feber, hududslæt og sygdomsfølelse).

Diagnosen AIDS stilles, hvis der opstår følgesygdomme, der er optaget på listen over såkaldt AIDS-definerende sygdomme eller hvis koncentrationen af hvide blodlegemer (CD4 T-hjælpeceller) er meget lav.

Vi har fået HIV fra aberne i afrika, og det skete allerede i 1930'erne, viser forskningen

Man kan ikk behandle det helt, men man kan gøre så man ikke smitter andre.

Aids er en dødelig tilstand, hvor immunforsvaret er så nedbrudt, at det ikke kan beskytte kroppen mod alvorlige virusinfektioner, svamp- og parasitsmitte, samt visse herpesrelaterede kræftformer.

# data[].attributes.body
Hvidstengruppen var en dansk modstandsgruppe under Anden Verdenskrig, der opererede fra 1943 til 1944. Gruppen blev dannet omkring kroejer Marius Fiil og bestod primært af hans familie og venner fra lokalområdet omkring Hvidsten, nær Randers.

# data[].attributes.headline
Tiden inden 1WW - industrialiseringen ( 1850-1920)

# data[].attributes.subject
Tiden inden 1WW - industrialiseringen ( 1850-1920)

# data[].attributes.body
Perioden inden 1. verdenskrig i Østrig, var under industrialiseringen, og dermed blomstrede videnskaben. Der var håb for fremtiden, menneskene blev smukkere, sundere og klogere og der kom færre invalide og handicappede på gaderne. Man ventede på en bedre verden uden krig og tro på hekse. Man kunne på ingen måde forestille sig en krig i Europa og så ned på de krige, som der var før i tiden. En smuk og vidunderlig epoke

Kildetekst: Verden af i går af Den østrigske forfatter Stefan Zweig (1881-1942)  - erindringsbog

# data[].attributes.headline
Første demokratiske reformer i Athen ca.500

# data[].attributes.subject
Første demokratiske reformer i Athen ca.500

# data[].attributes.body
Attentatet i Sarajevo den 28. juni 1914 på den østrig-ungarske ærkehertug Franz Ferdinand og hans gemalinde Sophie Chotek, hertuginde af Hohenberg udløste julikrisen, der førte til udbruddet af 1. verdenskrig.

7 vigtige pointer til starten på 1. verdenskrig

1. Den tyske hærledelse, som frygtede en to-frontskrig, byggede på den såkaldte Schlieffen-plan. Den gik ud på, at den tyske hær i tilfælde af en krig med Frankrig og Rusland først skulle slå Frankrig ved at angribe det igennem det neutrale Belgien.

2. Efter andre opfattelser var krigsudbruddet et tilfældigt og tragisk resultat af fejltagelser og fejltolkninger, som politikere og generaler gjorde sig skyldige i. Her lægger man ofte vægt på, at politikerne lod generalernes militære planer og overvejelser køre løbet, så de ansvarlige politikere mistede kontrollen med situationen.

3. Nogle mente Tyskland var ansvarlig for krigen. Den var ønsket fra tysk side for at ændre magtfordelingen i Europa og i verden.

4. Krigen var uundgåelig grundet alle stormagterne.

5. Rusland mobiliserede (de var for Serbien), Tyskland (de var for Østrig-Ungarn) ville have mobiliseringen indstillet (stoppet), det ville Rusland ikke og dermed erklærede Tyskland krig mod Rusland.

6. Mange var interesserede i at få testet deres nye udstyr.

7. 1. verdenskrig var skyld i 2. verdenskrig og det var skyld i den kolde krig.

# data[].attributes.headline
Første demokratiske reformer i Athen ca.500

# data[].attributes.subject
Første demokratiske reformer i Athen ca.500

# data[].attributes.headline
Alexander den store erobrer perserriget 334-331 f.v.t

# data[].attributes.subject
Alexander den store erobrer perserriget 334-331 f.v.t

# data[].attributes.headline
Grækenland erobres af romerne og bliver provins i Romerriget. 146 f.v.t

# data[].attributes.subject
Grækenland erobres af romerne og bliver provins i Romerriget. 146 f.v.t

# data[].attributes.headline
Alexander den store erobrer perserriget 334-331 f.v.t

# data[].attributes.subject
Alexander den store erobrer perserriget 334-331 f.v.t

# data[].attributes.headline
Grækenland erobres af romerne og bliver provins i Romerriget. 146 f.v.t

# data[].attributes.subject
Grækenland erobres af romerne og bliver provins i Romerriget. 146 f.v.t

# data[].attributes.headline
3. marts 1918  - Sovjetunionen forlader krigen

# data[].attributes.subject
3. marts 1918  - Sovjetunionen forlader krigen

# data[].attributes.body
Borgerkrig 1918-1920

Bolsjevikkerne bragte Rusland ud af verdenskrigen, men deres hårdhændede politik drev i sommeren 1918 landet ud i en sønderlemmende borgerkrig mellem ”de røde” (bolsjevikkerne) og ”de hvide” (ikke-bolsjevikkerne). De hvide ønskede zarstyret tilbage.

Borgerkrigen indeholdt økonomisk krise og terror mod befolkningen. For det kommunistiske styre var mere bare et diktatur.

zarstyre - En zar er en gammel monark titel, der kan sammenlignes med en konge eller kejser. Ordet er som kejser afledt af det romerske navn Cæsar. En Zar går i arv?? Og er diktator/enev

Bolsjevikkerne: En gruppe revolutionære, der ville lave en stor ændring i Rusland og gøre landet kommunistisk. De overtog magten i Rusland i 1917.

Bønskrift: Et brev eller dokument, hvor folk beder magthaverne, som en konge eller regering, om at gøre noget bedre, f.eks. at forbedre arbejdsvilkår.

(Oktober) Manifest: Et løfte fra den russiske konge (tsaren) i 1905 om at give folk flere rettigheder og lade dem få en stemme i, hvordan landet skulle styres.

(Stats) Duma: En slags parlament, der blev oprettet i Rusland efter Oktober-manifestet. Dumaen skulle hjælpe med at lave love og repræsentere befolkningen, men tsaren havde stadig meget magt. En Duma er en lovgivende forsamling eller et parlament i Rusland.

# data[].attributes.headline
1919 - krigen slutter officelt (Versaillestraktaten)

# data[].attributes.subject
1919 - krigen slutter officelt (Versaillestraktaten)

# data[].attributes.body
Versaillestraktaen gjorde det umuligt for Tyskland at fortsætte krigen, og satte dermed en stopper for krigen. Tyskerne skulle trække sig ud af Belgien, Frankrig, Luxembourg og Alsace-Lorraine. Tyskland fik ansvaret for hele krigen og blev pålagt krigsskadeserstatninger (svarende til 2.650.000.000.000 nutidskroner).  Derefter skulle Tyskland afstå store områder, som vi i dag kender som dele af Polen og Frankrig, og Sønderjylland i Danmark.

Der kom også restriktioner for tyskerne: hæren måtte bestå af maksimalt 100.000 mand, og værnepligt, flyvevåben, kampvogne, større krigsfartøjer og ubåde blev forbudt. Landets guldreserver og dele af deres flåde blev beslaglagt.