# data[].attributes.body
This is a choice board that pupils can use on a nature walk. It is in Microsoft word and so can be easily edited to suit your class. Pupils can be tasked with completing a given number of items and they can colour in each box as they have completed the task.

# data[].attributes.attachment_link.description
Calculate your environmental footprint and learn how you can reduce your impact with WWF’s Footprint Calculator.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Nature Explorers: Discovering Nature around the school
The learning scenario is for 11-year-old students (Primary school) aimed at improving students' knowledge and awareness about Nature and biodiversity, guiding them to take care of environment through sustainable actions.It is designed for a transcurricular approach, implementing Content and Language Integrated Learning (CLIL), a method of teaching English as a second language together with other subjects, as Science, ICT, Geography, Art. The Learning path represents a step inside a wider planning to enhance Environmental and Outdoor Education, ICT and International Communication skills, in accordance with our Educational Vision and our Erasmus + development Areas.

Author: Marisa Badini

Secrets hidden in a cave: Teaching Outside the Classroom
Kindergarten students get to know the cave of their area through activities within the school classroom and experiential activities in the field.

Author: Maria Ioannidou

Deciduous and evergreen trees: Learning outside the classroom

Preparatory phase for project day: 1st grade elementary school students (6, 7 years old) somewhere in Croatia learn about tree species in the fall. Autumn is the best time of year to learn when nature begins to languish and prepare for winter. Learning outside the classroom is enrolled in the curriculum at the beginning of the school year. Parental consent is not required for learning outside the classroom that are offered to students free of charge, they are only informed at the parents' meeting at the beginning of the school year where the goal, outcomes, place and time, necessary materials and clothes and shoes are discussed in detail. An escort is not required for up to 15 children in a group.

Author: Ida Veselovac

The sphinx riddle: CLIL Cultural heritage
A learning experience for 7 graders in the old city of Split and the Palace of Diocletian, a UNESCO World Heritage Site. The visit itself lasts 3.5 hours. The plan includes a preparatory lesson and 2 follow-up lessons. This way the English lessons integrate history teaching and also fit within the scope of our Erasmus+ project on cultural heritage.

Author: Ksenija Zarkovic

The ancient buildings on the Acropolis of Athens: Exploring the buildings of the Classical Period: a creative approach to the 5th century BC architectural monuments of the Athenian Acropolis.
The lesson plan is based on one of the chapters of the high school ancient history textbook which is about the classical architecture of the Acropolis of Athens. Students have been split to teams of 5 in the classroom. Each team has adopted one ancient building of the 5 th century BC located on the Athenian Acropolis (Propylaea, Temple of Athena Nike, Erechtheion, Parthenon, Sanctuary of Artemis Brauronia) and has done internet research to gather information about the history, architecture, and other features of the building. Subsequently, they visit the Acropolis of Athens to explore and study the buildings they have adopted in a more creative and experiential way. Students age: 14-15 years.

Author: Theodora Alexopoulou

Re-connect with nature
This learning path is catered for students of English as Foreign Language aged 17 who have been studying English literature since the previous year. The study of the Romantic period, where nature plays a crucial role, will give them the chance to connect with nature and disconnect from their devices, which keep them busy most time. Through a series of activities carried out in different places, both outside and inside the school, the students will learn and experience some key concepts of the Romantic literature and art, get to know some poets and artists and their works, know their local natural heritage to help them define their identity, be involved in practical activities and reflect about their responsibility in preserving the environment. The learning will be mainly experiential and the lessons will be alternatively held in class and in the park around the school. There will be also a one-day trip. There are 5 steps closely interlinked: 1) Introduction 2) Nature and Romanticism 3) Wandering together 4) The break of the bond with nature 5) Conclusion. The products of the learning paths will be collected on posters to hang on the school wall and an e-book will be created in order to make the experience more memorable for the students as well as a model to be re-used by other teachers.

Author: Francesca Falconi

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
course:  curated lesson plans - teaching outside the classroom

# data[].attributes.attachment_link.title
Curated lesson plans - Teaching Outside the Classroom

# data[].attributes.attachment_link.description
Nature Explorers: Discovering Nature around the school The learning scenario is for 11-year-old students (Primary school) aimed at improving students' knowledge and awareness about Nature and biodiversity, guiding them to take care of environment through sustainable actions.It is designed for a transcurricular approach, implementing Content and Language Integrated Learning (CLIL), a method of teaching English as a second language together with other subjects, as Science, ICT, Geography, Art.

# data[].attributes.attachment_link.description
Climate Kids is produced by the Earth Science Communications Team at

# data[].attributes.attachment_link.description
EXPOSED: How Coke Killed the Refillable Bottle Coca-Cola knew their plastic would trash the planet...and did it anyway. Our exposé-style short documentary digs in. Burning Injustice COMING SOON! Central Valley activists expose the devastating health consequences behind one of the last trash incinerators in California in an effort to close the facility once and for...

# data[].attributes.attachment_link.description
Space for Kids! ESA Kids features space news, information, animations and downloads for kids aged between 6 and 12

# data[].attributes.headline
Golden Wings. A Tale about an Irish Barn Owl

# data[].attributes.subject
Golden Wings. A Tale about an Irish Barn Owl

# data[].attributes.body
Scroll down this BirdWatch Ireland page to get to this beautiful story about an Irish barn owl. There is an e-book at the end of the page which is perfect for whole class reading.

# data[].attributes.attachment_link.title
The beauty of Barn Owls showcased in a new children’s book - BirdWatch Ireland

# data[].attributes.attachment_link.description
‘Golden Wings’ reveals the secret world of Irish Barn Owls Working with BirdWatch Ireland, author Susan O’Donohoe has created a magical book on Irish Barn Owls, offering an insight…

# data[].attributes.headline
Looking and responding to Water and Climate Change artwork

# data[].attributes.subject
Looking and responding to Water and Climate Change artwork

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Let's reconnect with nature by learning more about the wildlife around us and then bringing it back to our classrooms. Many students and adults find it difficult to identify common wildflowers, trees, birds and mammals. We want to address this. At the end of the year we want you and your students to be able to identify at least 30 living things (species) and know a little more about them. When you learn a new word, you start to see it everywhere. We're hoping that by learning the names of these living things the students will see them and have a little more appreciation for them.

We're meeting on Mondays every week at 4pm for 15mins. We'll provide you with a set of resources on one species. Perhaps a plant, a mammal, an insect, or a bird. You'll be invited to teach your class(es) about that living thing once a week. At the end of each term we will hold a fun quiz.

Click on the link above to 'Register'.

# data[].attributes.attachment_link.title
Gallery 3 - Irish Schools Sustainability Network

# data[].attributes.attachment_link.description
Let's reconnect with nature by learning more about the wildlife around us and then bringing it back to our classrooms. Many students and adults find it difficult to identify common wildflowers, trees, birds and mammals. We want to address this.

# data[].attributes.attachment_link.description
Environment: Poems for Kids - A selection of poems about the environment and climate crisis by poets like Jeffrey Bean, Camille T. Dungy, Joy Harjo, and more.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
© An tÁisaonad 2021

Gach ceart ar cosaint. Ní ceadmhach aon chuid den fhoilseachán seo a atáirgeadh ná a tharchur ar aon mhodh nó slí, leictreonach nó meicniúil, fótachóipeáil, taifeadadh nó córas stórála agus athfhála eolais san áireamh, gan cead scríofa a fháil roimh ré ón fhoilsitheoir.

# data[].attributes.attachment_link.description
© An tÁisaonad 2021 Gach ceart ar cosaint. Ní ceadmhach aon chuid den fhoilseachán seo a atáirgeadh ná a tharchur ar aon mhodh nó slí, leictreonach nó meicniúil, fótachóipeáil, taifeadadh nó córas stórála agus athfhála eolais san áireamh, gan cead scríofa a fháil roimh ré ón fhoilsitheoir.

# data[].attributes.headline
Mercy Mercy Me (The Ecology) by Marvin Gaye

# data[].attributes.subject
Mercy Mercy Me (The Ecology) by Marvin Gaye

# data[].attributes.headline
Wild Things at School, by Éanna Ní Lamhna

# data[].attributes.subject
Wild Things at School, by Éanna Ní Lamhna

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
In pre-Christian Irish society, brehons or judges laid down the law. This early body of law is now recognised as probably the oldest known European example of a sophisticated legal system. The Brehon law survived relatively intact right through the Early Christian period and on to the arrival of the Normans. The waves of forced settlement that followed meant that this legal system's days were numbered, although it did survive in part right up to the 17th century.

The Brehon laws were originally composed in poetic verse and memorised by the Brehons. As time went by, these laws were written down by Christian scholars. Today, texts like the 8 th century Bretha Comaithchesa (or 'Laws of the Neighbourhood') prove just how advanced the Brehon legal system was for its time.

Brehon law was the law of a pastoral people, whose economics were based on a self-sufficient agricultural economy regulated by tribal and family relationships and where wealth was measured in terms of cattle ownership. There were no units of money and barter was the main form of exchange.

It should come as no surprise therefore that there were specific Brehon laws dealing with trees. Under these laws, certain trees and shrubs were protected because of their importance to the community. Penalties were imposed for any unlawful damage such as branch-cutting, barking or base-cutting.

There were four classes of tree, roughly mirroring classes in early Irish society. These were the airig fedo ('nobles of the wood'), the aithig fedo ('commoners of the wood'), the fodla fedo ('lower divisions of the wood') and the losa fedo ('bushes of the wood'). Which group a tree belonged to depended on its economic importance, usually related to its fruit, timber or size when fully grown.

The díre or penalty for an offence was a fine in the form of livestock. The penalties were graded according to the class of tree harmed and the form of damage inflicted. The díre for felling one of the nobles of the wood was two and a half milk cows, while the penalty for cutting down one of the commoners of the wood was one milk cow, and so on.

This Old Irish Tree-List, as it has come to be known, not only provides us with a fascinating example of Brehon law in action, but also gives us some insight into the nature of ancient Irish society and the role and importance of trees in the daily lives of our ancestors.
Airig Fedo
(Nobles)

Dair/Oak

Coll/Hazel

Cuileann/Holly

Ibar/Yew

Uinnius/Ash

Ochthach/Scots pine

Aball/Crab Apple
Fodla Fedo
(Lower Divisions)

Draigen/Blackthorn

Trom/Elder

Feoras/Spindle

Findcholl/Whitebeam

Caithne/Arbutus

Crithach/Aspen

Crann Fir/Juniper
Aithig Fedo
(Commoners)

Fern/Alder

Sail/Willow

Scé/Hawthorn

Caorthann/Rowan

Beithe/Birch

Lem/Elm

Idath/Cherry
Losa Fedo
(Bushes)

Raith/Bracken

Rait/Bog Myrtle

Aiten/Furze

Drís/Bramble

Fróech/Heather

Gilcach/Broom

Spín/Wild Rose

For further information see the paper Trees in Early Ireland by Fergus Kelly,

Augustine Henry Memorial Lecture, 11th March,1999, Royal Dublin Society.

In this article an attempt is made to identify all the twenty-eight trees and shrubs which are listed in Old Irish law-text of about the eight century AD. There is also an account of trees which are mentioned in early Irish poetry and proverbs, as well as brief description of woods and woodland management in pre-Norman Ireland. The article concludes with a discussion of tree-references in early English, Scottish and Welsh sources.

# data[].attributes.attachment_link.description
In pre-Christian Irish society, brehons or judges laid down the law. This early body of law is now recognised as probably the oldest known European example of a sophisticated legal system. The Brehon law survived relatively intact right through the Early Christian period and on to the arrival of the Normans.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Logainm faoi thrácht

Ard an tSeagail /&ZeroWidthSpace; Ardataggle

Is minice freisin seagal a lua i logainmneacha na mbailte fearainn ná cruithneacht cé nach dtarlaíonn sé chomh coitianta céanna le eorna é in ainmneacha den sórt sin. Ard an tSeagail an bun atá leis an leagan gallda Ardataggle i gContae Laoise agus i gContae an Chláir. Talamh ard atá i gceist freisin le Knockataggle/ Cnoc an tSeagail ach, tríd is tríd, ní cosúil go dtarlaíonn seagal a lua baileach chomh minic le eorna i logainmneacha ag tagairt do chnoic nó do chnocáin. Go deimhin, tá Pollataggle i nGaillimh agus Poulataggle ar fáil freisin, más logán nó linn atá i gceist leis an bhfocal tosaigh san ainm Poll an tSeagail. Talamh íseal atá i gceist chomh maith leis an ainm Srahataggle/ Sraith na tSeagail "léana, inse an tseagail" i gContae Mhaigh Eo. Tagairt do na páirceanna ina mbíodh an barr á fhás atá i gceist le roinnt bailte fearainn a luaitear seagal ina n-ainm, mar shampla Cappataggle/ Ceapaigh an tSeagail "áit curaíochta an tseagail" i nGaillimh agus Gortataggle/ Gort an tSeagail "páirc atá faoi sheagal" i gContae Liatroma. Aistriúchán Ryefield i gCorcaigh ar Ghort an tSeagail ach, i gcás Ryefield i gContae an Chabháin, Achadh an tSeagail "páirc atá faoi sheagal" an bun maidir leis an leagan Béarla céanna sin. Bíodh sin amhlaidh, is cinnte go bhfuil Ballyguileataggle i Luimneach ar cheann de na hainmneacha ar bhailte fearainn is neamhchoitianta a bhfuil seagal ann, Baile Gaill an tSeagail "baile Ghall an tSeagail (i.e. an t-eachtrannach a bhfuil baint aige leis an seagal)".

# data[].attributes.attachment_link.description
Bunachar oifigiúil dátheangach logainmneacha na hÉireann.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Green-Schools - Working together for a sustainable future

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Resources to help with your Green-Schools programme are sorted into three categories: the theme you are working on, whether your school is primary or secondary and whether you want an activity; lesson plan; presentation; fact sheet; template; survey or craft/DIY.

As with all school activities the Green-Schools programme should always be operated with Health & Safety considerations in mind. Schools should not undertake Green-Schools activities which contravene the school's Health & Safety procedures and policy. If there is any doubt of an activity, doing so it should be firstly checked with the person responsible for the school's Health & Safety policy and procedures.

# data[].attributes.attachment_link.description
Resources to help with your Green-Schools programme are sorted into three categories: the theme you are working on, whether your school is primary or secondary and whether you want an activity; lesson plan; presentation; fact sheet; template; survey or craft/DIY. As with all school activities the Green-Schools programme should always be operated with Health & Safety considerations in mind.

# data[].attributes.attachment_link.description
We promote use of the Sustainable Development Goals in learning so that children can contribute to a better future for all. From citizenship and justice to climate change and the environment, inspire children to make a difference!

# data[].attributes.attachment_link.title
GOAL Changemakers 2020 (English) Stand Alone Resource

# data[].attributes.attachment_link.description
RiverBlue follows river advocate Mark Angelo on a journey through some of the world's most beautiful to most pulloted rivers. A documentary that poses the question, "How dirty are your jeans?" RiverBlue uncovers how the fashion industry plays part in destroying our world's rivers.

# data[].attributes.headline
Ecolution: children's podcast on the environment

# data[].attributes.subject
Ecolution: children's podcast on the environment

# data[].attributes.headline
Podcast: Dreaming of sustainability in a material world. 

# data[].attributes.subject
Podcast: Dreaming of sustainability in a material world. 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Not so long ago, fashion-savvy consumers shopped by the season, waiting for new collections to arrive before refreshing their closets. Now, retailers push cheap, trend-driven clothes all year round. Fast fashion means that consumers can buy heaps of clothes on impulse, then toss them out and buy some more.

One billion new items of clothing are produced every year, and every second, a garbage truck's worth of textiles are put in landfills or burned. If things don't change soon, fashion could drain a quarter of the world's carbon budget by 2050.

Kamea Chayne, author of Thrive: An Environmentally Conscious Lifestyle Guide to Better Health and True Wealth and the host of the Green Dreamer podcast, says she was once "addicted" to fast fashion. She struggled with depression during her first semester of college, and to cope, she turned to retail therapy-buying stuff to feel better.

"Retail therapy is this idea that every time we buy something new, we get a little burst of joy," she says. "But it's not really lasting. This really led me to question, what is it exactly that leads us to fulfillment, life satisfaction, and happiness?"

Born and raised in Taipei, Taiwan, Chayne had traveled to 39 countries by the time she was 22, and she understood that to live and be well-to thrive-is a common aspiration within all communities and cultures. As she began to learn about the social and environmental injustices that keep people and nature from thriving, she made it her mission to be a more conscious consumer. "The [low] prices of fast fashion don't reflect the true cost," she says.

The fashion industry emits more greenhouse gases than ocean shipping and international airline flights combined. Those emissions stem mostly from big inputs like water usage for growing cotton and garment washing, and petroleum inputs for synthetic fibers.

"The amount of water needed to grow enough cotton for a single T-shirt is 2,700 liters, which is about three years' worth of drinking water for one person," Chayne says.

As she began to learn about humanity's impact on the planet, Chayne started to feel the creep of eco-anxiety, and she noticed her friends responding to the sixth mass extinction and the climate crisis in the same way. "I learned from behavioral psychology that when we feel doomed, it will shut us down and inhibit us from taking action," she says. "I wanted to talk about solutions. I wanted to explore the question: What are the different things that people around the world are doing to make a positive difference?"

In 2018, she started Green Dreamer, a podcast and multimedia journal, to do just that. Chayne has since talked to more than 160 people from around the world who are doing the work and have an informed point of view to share.

Episode one, "Rethinking Everything to Rebuild a Sustainable World," featured actor and UN Environmental Goodwill Ambassador Adrian Grenier. In episode 88, Tim Kasser, a psychology professor at Knox College, discussed "Why We're Wired to Want More Stuff, and the Psychology of Materialism."

In episode 105, "Why supporting community-based organizations may be key to environmental justice" Chayne spoke with Peggy Shepard, co-founder and executive director of WE ACT for Environmental Justice, about how grassroots initiatives can lead to meaningful change for citizens, and how individuals can support environmental justice.

For a series on biodiversity loss, Chayne hosted a soil microbiologist, a regenerative farmer, an environmental journalist, and a nonprofit leader. Recent guests have discussed decentralizing the power grid, sustainable home improvement, and safeguarding indigenous lands in the Amazon rainforest.

When she interviewed Ricky Kaplan, vice president of American Recycled Clothing, a zero-waste company, he told her sagely: "Happiness is not found in seeking more; sometimes it's just learning how to enjoy less."

How to thrive is a topic that's still very much on Chayne's mind. "We have to start thinking bigger, to recalibrate our measurements of what it means to live a good life, what success means, what abundance means, and to begin building those practices into our day-to-day lives," she says.

Those practices, when applied to fashion, can include prioritizing recycled fibers and low-impact natural fibers like linen, regenerative wool, and organic cotton. Buying used clothing, participating in clothing swaps, and renting formalwear can make a positive impact, too. "We're at a time when we need all hands on deck," Chayne says, emphasizing that there's a unique role for everyone to play in solving the climate crisis.

"There is a path forward. What inspires me is the reminder that I am a part of nature. I am a part of this whole ecosystem. The same things that we need in order to thrive are the things that nature needs in order to thrive."

To learn more about Kamea Chayne's story and others in this series, visit NatGeo.com/RewindNature.

Kamea is one of the change makers being highlighted in The North Face and REI's series called REWIND NATURE - a series that springs from our desire to roll back time- to when the Earth was cleaner, cooler, and wilder. Inspired by the Eco Heritage Collection, the series produced in partnership with National Geographic spotlights changemakers who are taking a step forward to reverse the damage we've caused to our planet, and brings to light actionable ways to make small changes that have a big impact.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dreaming of sustainability in a material world

# data[].attributes.attachment_link.description
Not so long ago, fashion-savvy consumers shopped by the season, waiting for new collections to arrive before refreshing their closets. Now, retailers push cheap, trend-driven clothes all year round. Fast fashion means that consumers can buy heaps of clothes on impulse, then toss them out and buy some more.

# data[].attributes.headline
What really happens to the plastic you throw away?

# data[].attributes.subject
What really happens to the plastic you throw away?

# data[].attributes.attachment_link.title
What really happens to the plastic you throw away - Emma Bryce

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Watch this video which explains the work of the world's top diplomat, in the service of people everywhere.

Leadership

Equal parts diplomat and advocate, civil servant and CEO, the Secretary-General is a symbol of United Nations ideals and a spokesman for the interests of the world's peoples, in particular the poor and vulnerable among them. The current Secretary-General, and the ninth occupant of the post, is Mr. António Guterres of Portugal, who took office on 1 January 2017. Since 1997, the Secretary-General has been assisted in managing Secretariat operations by the Deputy Secretary-General, a post currently held by Ms. Amina J. Mohammed of Nigeria.

# data[].attributes.attachment_link.description
Watch this video which explains the work of the world's top diplomat, in the service of people everywhere. Equal parts diplomat and advocate, civil servant and CEO, the Secretary-General is a symbol of United Nations ideals and a spokesman for the interests of the world's peoples, in particular the poor and vulnerable among them.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Climate Change: Vital Signs of the Planet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Explore

Interactives, galleries and apps

Images of Change

Explore a stunning gallery of before-and-after images of Earth from land and space that reveal our home planet in a state of flux.

Climate Time Machine

Travel through Earth's recent climate history and see how increasing carbon dioxide, global temperature and sea ice have changed over time.

Eyes on the Earth

Track Earth's vital signs from space and fly along with NASA's Earth-observing satellites in an interactive 3D visualization.

Global Ice Viewer

Earth's ice cover is shrinking. See how climate change has affected glaciers, sea ice, and continental ice sheets.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
national aeronautics and space administration

# data[].attributes.attachment_link.title
Graphics and Multimedia | Resources - Climate Change: Vital Signs of the Planet

# data[].attributes.attachment_link.description
Vital Signs of the Planet: Global Climate Change and Global Warming. Current news and data streams about global warming and climate change from NASA.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What Is Nature Journaling?

Keeping an illustrated, observational journal is a centuries-old method that has been reenvisioned and refined through the lens of our understanding of neuroscience, learning, and deliberate practice. A nature journal is a lens that focuses our attention and crystalizes our observations, thoughts, and experiences.

Nature Journaling is collecting and organizing your observations, questions, connections, and explanations on the pages of a notebook using words pictures, and numbers. You do not need to be an artist or a naturalist to begin. These skills can be learned by anyone, and you can develop them with deliberate practice. The system is creative, rigorous, and playful, easy to begin and learn, and will grow and mature over a lifetime. Start now: you can do this, and the world is waiting.

Nature Jouranling will enrich your experiences and develop observation, curiosity, gratitude, reverence, memory, and the skills of a naturalist. It helps you discover, think, remember, and integrate new information with your existing knowledge. Train your mind, and the world will offer you its secrets of wonder and beauty.
Here is a video I made to help you get started.
Free Live Online Workshops

Need some help getting started or fresh ideas to spice up your practice? Join me online for three one-hour nature journaling workshops every week at 12:00 PM Noon (Pacific Time). See the schedule for details and links to join any of the meetings. There is a new topic for every class!

Tuesday: "Ask Jack" Open office hours where you come with your nature top journaling questions that we troubleshoot together.

Wednesday: Educator Forum. Join nature journaling educators from around the globe for a discussion of best practices and teaching strategies.

Thursday: The Nature Journal Workshop. A deep dive into the details of drawing and journaling strategies. Be sure to check the event description each week for the topic and supply list and sometimes downloadable classroom materials.

Recorded Workshops and Blog Tutorials

If you have missed any of the tutorials or classes, you can watch most of them any time by visiting my blog archive. Skim the categories and find a class that is right for you.

You also might consider the 2020 Wild Wonder Nature Journaling Conference Video Pass, which gives you access to recordings from our October 2020 conference through April 10, 2021. Click here for details and to purchase.

Books and Materials

The Nature Journal Club

Other Resources

# data[].attributes.attachment_link.title
Nature Journaling: Get started and grow!

# data[].attributes.attachment_link.description
What Is Nature Journaling? Keeping an illustrated, observational journal is a centuries-old method that has been reenvisioned and refined through the lens of our understanding of neuroscience, learning, and deliberate practice. A nature journal is a lens that focuses our attention and crystalizes our observations, thoughts, and experiences.

# data[].attributes.attachment_link.title
earth.fm: Listen to nature sounds, fall in love with the Earth

# data[].attributes.attachment_link.description
A non-profit, growing library of immersive nature sounds from all over the world. Become part of our family and help preserve the planet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Become a Climate Champion today only on Cartoon Network! Discover awesome videos, games, quizzes, and challenges to enjoy for FREE!

# data[].attributes.attachment_link.title
General 2 — Irish Schools Sustainability Network

# data[].attributes.headline
Drawing Inspiration from the Wisdom of Woodlice

# data[].attributes.subject
Drawing Inspiration from the Wisdom of Woodlice

# data[].attributes.attachment_link.title
Drawing Inspiration from the Wisdom of Woodlice

# data[].attributes.body
Ideas on how to increase biodiversity on your school grounds

# data[].attributes.body
Website of the National Biodiversity Data Centre. You can record any sightings and upload to this site.

# data[].attributes.attachment_link.description
The National Biodiversity Data Centre is an Initiative of the Heritage Council and is operated under a service level agreement by Compass Informatics. The data centre is funded by the Department of Culture, Heritage and the Gaeltacht, and the Heritage Council.

# data[].attributes.body
This is a lovely website. This page shows you how to make a bug hotel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Learn how to build your very own insect hotel out of recycled items and natural materials from your garden.

# data[].attributes.body
Teaching resources from Heritage in Schools

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Let's go Fishing!: Beth Murphy

An introduction to the ancient world of weaving and basket making including step-by-step instruction from Beth on how to weave a fish from willow or materials you might have at home.

How to make a biodiversity map of your garden: Michele Castiaux

A step by step tutorial showing you how to draw a biodiversity/habitat map of your garden so that you can record where different garden species are located.

Suited to children from 3rd to 6th classes.

Beetles in my backyard: Nessa Darcy

Learn how to create a pitfall trap in your garden to catch live ground beetles and other invertebrates for a closer look.

Suited to children from 2nd to 6th class.

# data[].attributes.attachment_link.title
Teachers' Resources | Heritage in Schools

# data[].attributes.attachment_link.description
An introduction to the ancient world of weaving and basket making including step-by-step instruction from Beth on how to weave a fish from willow or materials you might have at home. A step by step tutorial showing you how to draw a biodiversity/habitat map of your garden so that you can record where different garden species are located.

# data[].attributes.body
A treasure trove of resources. Videos and resources showing how to engage with nature each month of the year.

# data[].attributes.attachment_link.title
Nature & Gardening Resources - Engage with Nature

# data[].attributes.body
A TedEd video explaining the importance of biodiversity. Suitable for older classes.

# data[].attributes.attachment_link.title
Why is biodiversity so important? - Kim Preshoff

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Trócaire Head Office, Maynooth, Co. Kildare, Ireland, W23 NX63. Tel: +353 1 6293333

Republic of Ireland: Charity Regulatory Authority No. 20204842; Revenue Number CHY 22508; Company Number 661147.
Northern Ireland: Charity Commission for NI No. NIC103321; Revenue Number (HMRC) XR10431; Company Number NI021482.

Trócaire Head Office, Maynooth, Co. Kildare, Ireland, W23 NX63. Tel: +353 1 6293333

Republic of Ireland: Charity Regulatory Authority No. 20204842; Revenue Number CHY 22508; Company Number 661147.
Northern Ireland: Charity Commission for NI No. NIC103321; Revenue Number (HMRC) XR10431; Company Number NI021482.

# data[].attributes.attachment_link.title
Is mór is fiú an braoinín is lú! - Trócaire

# data[].attributes.attachment_link.description
Trócaire Head Office, Maynooth, Co. Kildare, Ireland, W23 NX63. Tel: +353 1 6293333 Republic of Ireland: Charity Regulatory Authority No. 20204842; Revenue Number CHY 22508; Company Number 661147. Northern Ireland: Charity Commission for NI No. NIC103321; Revenue Number (HMRC) XR10431; Company Number NI021482. Trócaire Head Office, Maynooth, Co. Kildare, Ireland, W23 NX63.

# data[].attributes.headline
Eco Bleachtairí do Rang a hAon agus Rang a Dó

# data[].attributes.subject
Eco Bleachtairí do Rang a hAon agus Rang a Dó

# data[].attributes.body
Scroll down to access the resources in Irish.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The Sustainable Development Goals are 17 goals set by the United Nations to work towards a more equal world for everyone. This resource collection contains a booklet for each goal along with easily adaptable activities and information to bring the issues alive for your students.

We also have four of PowerPoints focusing on Climate Action, Gender Equality, Hunger and Poverty which can be downloaded and edited to use with your class along-side the booklets.

# data[].attributes.attachment_link.description
The Sustainable Development Goals are 17 goals set by the United Nations to work towards a more equal world for everyone. This resource collection contains a booklet for each goal along with easily adaptable activities and information to bring the issues alive for your students.

# data[].attributes.attachment_link.title
Todhchaí Níos Fearr: Acmhainn Oideachas Forbartha don Bhunscoil Shinsir - DevelopmentEducation.ie

# data[].attributes.attachment_link.description
This Irish-language resource explores the theme of ‘A Brighter Future’, the Global Goals and of children’s lives in Zimbabwe & Ireland

# data[].attributes.body
Outdoor learning and nature activities trí Ghaeilge

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Maailma muuttuu viestimällä

Opetussuunnitelmissa korostetaan monilukutaidon ja visuaalisen kulttuurin kriittisen tarkastelun merkitystä opetuksessa. Ne ovat kuvataiteen keskeisiä sisältöalueita ja tarjoavat samalla luontevan kosketuspinnan myös ilmastokasvatukseen. Kriittinen kulttuurinlukutaito on välttämätön tunnistettaessa meihin syvälle juurtuneita kulttuurisia rakenteita - arvojamme, toimintamallejamme ja ajatuksiamme, jotka ovat myös johtaneet maapallon ja ihmiskunnan nykyisiin ongelmiin.

Taiteella on lukemattomia keinoja nostaa asioita keskusteluun uusista näkökulmista. Ne eroavat politiikan, journalismin tai kansalaisjärjestöjen keinoista, toisinaan täydentäen tai asettaen niitä kyseenalaiseksi. Taiteen avulla voidaan visualisoida, konkretisoida ja elävöittää tietoa, jota on muuten vaikea hahmottaa. Taide voi olla dokumentaarista ja sen avulla voidaan nostaa esiin yksilöiden todellisia tarinoita ja tehdä näkymättömästä näkyvää. Yhtä hyvin todellisuutta voidaan muuntaa vaikkapa pelkistämällä sitä voimakkaasti, jotta saadaan kaivettua esiin katsojan tai osallistujan tunnekokemus. Taide voi myös vapaasti yhdistellä faktaa ja fiktiota. Hienovaraisemman viestinnän ohella suoran toiminnan keinot, kuten graffitit, ovat mahdollisia.

Taide voi toimia monen tyyppisen viestinnän ja vaikuttamisen välineenä elo- ja valokuvasta julisteisiin ja sarjakuviin, tanssiin, runouteen ja performanssiin. Esimerkiksi maailmansotien aikaan julisteet toimivat voimakkaina propagandan välittämisen välineinä. Nykyajan julistetaiteella vaikuttamisesta esimerkkinä on esimerkiksi vastamainoskampanjat tai presidentti Obaman toivoa julistava vaalimainos. Myös mainonta hyödyntää nykyään taiteen keinoja tehokkaasti oman vaikuttamisensa apuna ja sen keinojen tunteminen auttaa kriittiseksi kuluttajaksi kasvamisessa.

Ilmastonmuutos ja kulttuurihäirintä

Taiteen ja aktivismin rajapinnasta löytyy ilmiö, joka tunnetaan nimellä kulttuurihäirintä. Ominaista sille on se, että se luo häiriöitä elinympäristöömme ja näin näyttää vilauksen toisenlaisesta maailmasta - tai vähintäänkin muistuttaa, että asioita voi katsoa myös toisin. Kulttuurihäirinnän tiukka lokeroiminen on vaikeaa. Sitä tekevät aktivistit saattavat tuottaa luovaa viestintää, joka olisi yhtä hyvin määriteltävissä taiteeksi ja samoin taiteilija voi tuottaa materiaalia, joka toimii samalla vaikkapa osana kansalaisjärjestön viestintää.

Kulttuurihäirintä-sana on johdettu termistä radiohäirintä. Siinä, missä radiohäirinnällä pyritään sotkemaan vihollisen viestintä, pyrkii kulttuurihäirintä synnyttämään luovin keinoin häiriöitä esimerkiksi mainostajan ja kuluttajan väliseen viestintään. Käytännössä kulttuurihäirintä voi olla esimerkiksi katutaidetta, performansseja kaupunkitilassa tai vastamainontaa. Vastamainos on visuaalisen kulttuurin ilmaisumuoto, jolla kommentoidaan kulutusyhteiskunnan ongelmakohtia mainosten kielellä.

Suomessa Voima-lehti ja sen yhteydessä toimiva Häiriköt-päämaja on keskeinen toimija vastamainonnan alalla.
Vastamainos on vaikuttamisviestintää
Yritykset ja poliittiset puolueet kommunikoivat kuluttajakansalaisille usein mainosten välityksellä. Tavallisesti mainonta on yksisuuntaista viestintää, eikä vastaanottajan tehtäväksi jää muuta kuin osto- tai äänestämispäätöksen tekeminen. Vastamainoksen voisi mieltää heittäytymiseksi dialogiin, jossa vastataan mainostajan viestiin mainonnan omaa kieltä käyttäen. Siinä, missä mainoksen tavoitteena on johdattaa yleisön ajatukset yhteen lopputulemaan, pyrkii vastamainos päinvastoin avaamaan uusia näköaloja. Vaikka vastamainos on muodoltaan mainoksen näköinen, sen tavoite on perustavalla tavalla erilainen: vastamainos ei myy mitään vaan pyrkii ainoastaan herättämään ajatuksia.

Vastamainoksiin sisältyy parhaimmillaan myös huumoria. Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Jari Lyytimäki määritteli teoksessaan Huumori ympäristönsuojelussa huumorilla ryyditetyn kulttuurihäirinnän tarpeellikseksi lisäksi aktivistien viestintäpalettia. Tutkijatohtori Saara Särmä on puolestaan kehittänyt " radikaalin hauskuuden " käsitteen, jolla muistutetaan siitä, että toisinaan vakaviakin aiheita voi käsitellä huumorin avulla.

Vastamainoksia, mainosparodioita ja muita kulttuurihäirinnän muotoja on nähty niin taidemuseoissa kuin kansalaisjärjestöjen kampanjoissakin. Niitä tehdään kouluissa osana medialukutaidon opiskelua ja kuka tahansa voi tehdä vaikkapa netistä löytyvillä työkaluilla omia mainosparodioita sosiaalisessa mediassa meemeinä levitettäväksi.
Tulosten arviointi on haastavaa ja kiinnostavaa
Mainosten tehon mittaaminen on vaikeaa ja samoin yksittäisen vastamainoksen teho on vaikeasti arvioitavissa. Ne voivat kuitenkin vaikuttaa osaltaan yritysten toimintaan ja ne saattavat kertoa kuluttajille sellaisia yritystoimintaan tai politiikkaan liittyviä seikkoja, joita mainostajat eivät itse halua nostaa esiin. Näitä seikkoja saattavat olla esimerkiksi yritystoiminnan vaikutukset ympäristöön, työntekijöiden oikeuksiin liittyvät ongelmat tai harjoitetun politiikan haittavaikutukset. Osoitamalla näitä puutteita viestinnässä vastamainokset myöskin muistuttavat katsojiaan siitä, että mainoksien piilotettuja merkityksiä kannattaa miettiä.

Osana tehokasta kampanjaa myös kulttuurihäirinnällisten elementtien tehoa voidaan päästä arvioimaan. Esimerkiksi ympäristöjärjestö Greenpeacen eräässä kampanjassa haluttiin tuoda Shellin arktisen öljynporauksen ongelmat esiin vaatimalla tunnettua leluvalmistajaa Legoa irtisanomaan sponsorisopimuksensa Shellin kanssa. Tavoitteeseen pyrittiin parodioimalla Lego Elokuvaa ja viemällä ympäristöaktivisti-Lego-hahmot osoittamaan mieltään muun muassa Shell-öljynporauslautan pienoismalliin Legolandissa. Nämä molemmat vastamainokset levisivät suuren yleisön tietoisuuteen perinteisen ja sosiaalisen median kautta ja vaikuttivat Legon päätökseen irtautua yhteistyöstä öljy-yhtiön kanssa. Myöhemmin myös Shell ilmoitti luopuvansa öljynporaushankkeistaan arktisilla alueilla.

Havainnointia ja uusia ratkaisumalleja

Taideperustaisen toiminnan avulla voidaan tuottaa tietoutta ympäröivästä todellisuudesta, ei pelkästään taiteen sisäisistä ilmiöistä. Tavoitteena voi olla esimerkiksi jonkin kulttuurisen käytännön kriittinen havainnoiminen ja sen rakenteen näkyväksi tekeminen. Tällä tavalla on mahdollisuus vaikuttaa yhteiskunnan ja kasvatuksen arvoihin ja päämääriin. Oppilaille esimerkiksi taidetempaukset, taideaktivismi tai yhteisötaiteen keinot opettavat erään mahdollisen osallistavan tavan vaikuttaa ympäristöihin jo aivan paikallisella tasolla.

Ilmastonmuutoksen ratkaiseminen vaatii perinpohjaisia muutoksia ihmisen elämäntapaan ja taide voi auttaa niiden löytämisessä. Kuvataiteen keinoin on jo pitkään luotu tiloja esimerkiksi vaihtoehtoisten tulevaisuuksien kuvittelemiseen, suunnitteluun, rakentamiseen ja kokeilemiseen.

Luovuus edellyttää epävarmuuden sietokykykyä, joten sitä kehittämällä taide opettaa luopumaan tutuista ja turvallisista ratkaisuista. Voidaan ajatella, että taiteen tulisi antaa kokemuksia tilanteista, joita ei pystytä suunnitelmallisesti kontrolloimaan, eli antaa mahdollisuuden harjoitella sellaisia arjen tilanteita, joissa valmiit ratkaisumallit eivät kelpaakaan. Taiteen kentässä villienkin ideoiden heittely on mahdollista, joten uudenlaisten ratkaisumallien harjoittelu voi olla helpompaa kuin jossakin muualla. Tällaiset tavoitteet toteutuvat hyvin esimerkiksi yhteistötaideprojektien puitteissa ja erilaisissa taiteen ja tieteen rajapinnalla liikkuvissa projekteissa.

Muotoilu ja arkkitehtuuri ovat avainasemassa tuottamassa konkreettisia ratkaisuja vähemmän kuluttavaan ja ilmastoystävällisempään elämäntapaan. Insinööritaidon ohella teolliset muotoilijat ovat olleet merkittävässä roolissa kehittämässä esimerkiksi tuulimyllyjä vuosisadan takaisista lautarakenteista nykyiseen tehokkuuteensa ja julkisia kulkuvälineitä entistä houkuttelevammiksi liikkumisen välineiksi. Myös asuminen ja rakentaminen ovat hyvin merkittäviä kasvihuonekaasupäästöjen lisääjiä, joten arkkitehdit tekevät ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta tärkeää työtä suunnitellessaan entistä vähemmän energiaa kuluttavia tai jopa sitä tuottavia rakennuksia, jotka myös kestävät tulevaisuuden äärevämpiä sääoloja.

Usein ilmastonmuutoksesta puhutaan ongelmalähtöisesti pohtimalla sitä kuinka suuri hiilijalanjälkemme on ja kuinka paljon harmia siitä seuraa. Jalanjälkiajattelusta ei kannata luopua kokonaan, mutta on olemassa myös toisenlainen lähestymistapa asiaan: ekologinen kädenjälki. Sillä mitataan sitä kuinka paljon hyvää teemme maailmassa, mitä onnistumme palauttamaan ja herättämään henkiin, kuinka paljon vaikutamme, kasvatamme ja innostamme. Ongelmalähtöisen ajattelun sijaan kädenjälkiajattelua voi käyttää käsitteellisenä apuvälineenä uudenlaisen maailman suunnittelussa.

Yksi käytännöllinen lähestymistapa kädenjälkien jättämiseen ja empatian lisäämiseen maailmassa ovat satunnaiset hyväntahdon osoitukset, eli yllätyshyvyys (Random Act of Kindness). Kyseessä on Yhdysvalloista alkunsa saanut liike, jonka ideana on nimettömänä tehdyt hyvät työt ja se että maailmasta tulisi lopulta myötätuntoisempi ja rauhallisempi, jos onnistuttaisiin saavuttamaan jonkinlainen "hyvien tekojen kriittinen massa".

Usein taiteilija tekee töitä tunteiden kanssa, oli hän asian ammattilainen tai ei. Tunteiden tunnistaminen ja käsittely onkin yksi kuvataidekasvatuksen keskeisiä tavoitteita. Taide kertoo ja käsittelee jotakin tekijänsä ja kokijansa tunteista ja parhaiten yhteys omiin uskomuksiin, tunteisiin ja omaan itseen löytyy tekemällä. Taiteen tekemisen tai valmiiden teosten käsittelyn avulla voi etäännyttää vaikeita ja ahdistavia asioita käsiteltäviksi hieman kauempana itsestään. Taidetta tehdessään tai vastaanottaessaan ihminen voi siirtää siihen tunteitaan, jolloin psyykkinen työskentely mahdollistuu turvallisesti ilman liian suurta ahdistusta asiaa kohtaan.

Ilmastonmuutokseen liittyy paljon voimakkaitakin ja usein negatiivisia tunnekokemuksia, kuten ahdistusta, pelkoa ja voimattomuutta, joiden olemassaoloa ei välttämättä haluta tai uskalleta myöntää. Kuvataidekasvatus voi olla keskeisessä roolissa näihin tunteisiin tarttumisessa. Negatiivisten tuntemusten käsittelyn ohella voidaan myös pohtia omia perimmäisiä arvoja ja kehittää positiivisia tunneälyn taitoja, joista on apua esimerkiksi ilmasto-oikeudenmukaisuuteen liittyvien asioiden hahmottamisessa. Toisaalta edessämme oleva yhteiskunnallisen muutoksen tarve voi kannustaa riehakkaaseenkin uuden maailman ideointiin ja suunnitteluun.

Viime aikoina on yhä enemmän alettu puhua ilmastoahdistuksesta. Ilmiö kärsi pitkään sosiaalisesti rakentuneesta vaikenemisesta. Aihe oli niin vaikea ja kipeä, että siihen liittyviä oireita väheksyttiin. Nyt aihe on onneksi noussut julkiseen keskusteluun laajemmin ja yhä useampi tuntee jo termin. Ilmastoahdistuksen käsittelyyn voi soveltaa lukuisia erilaisia taiteellisia menetelmiä työpajoissa, näyttelyissä, perfomansseissa ja muissa tapahtumissa, joiden kautta osallistujat ovat pääsevät käsittelemään ilmastotunteitaan.

Maailmalla psykologi- ja ympäristöjärjestöt, taiteilijat ja ympäristökasvattajat ovat luoneet ympäristöahdistuksen käsittelyyn oma-apua, materiaaleja, ryhmätoimintaa, tapahtumia ja vertaistukea. Suomessa ilmastoahdistuksen käsittelyyn on käytetty osallistavaa draamaa, kirjoittamistyöpajoja, taiteellisia menetelmiä ja ohjattuja pienryhmiä. Suoraan kouluun sovellettuja ilmastoahdistuksen käsittelyssä auttavia materiaaleja ei Suomessa ole toistaiseksi julkaistu, mutta niitä on kehitteillä.

Ilmastonmuutokseen ja siihen liittyvien tunteiden käsittelyä voidaan kuvata esimerkiksi seuraavanlaisten kaarien avulla: - avuttomuudesta voimaantumiseen - välttelystä kohtaamiseen ja torjunnasta hyväksymiseen - riittämättömyydestä keskeneräisyyden hyväksymiseen - lannistavasta häpeästä kelvollisuuden kokemukseen - vihasta ja turhautumisesta toimintaan oikeudenmukaisuuden puolesta - tarkoituksettomuuden tunteesta merkityksellisyyden kokemiseen

Taide voi olla keskeisessä asemassa myös ympäristöherkkyyden kehittämisessä. Ympäristöherkkyydellä tarkoitetaan ihmisen kokemusten ja havaintojen pohjalle rakentuvaa tunnepitoista, empaattista suhdetta ympäristöön. Ympäristöherkkyyden kehittymisessä olennaisen tärkeitä ovat lapsuudessa saadut hyvää oloa, esteettistä nautintoa ja henkistä hyvinvointia sisältävät ympäristökokemukset. Ympäristöherkkyys on myös kykyä havainnoida ja aistia ympäristöä ja tätä kautta huomata myös ympäristössä tapahtuvat muutokset. Keskeistä on myös omien tekojen ympäristövaikutusten ymmärtäminen. Myönteisiin ympäristökokemuksiin ja ympäristöherkkyyteen liittyy läheisesti käsite luonnosta mielipaikkana.

Ilmastonmuutos ratkaistaan asumiseen, liikkumiseen ja ruokaan, sekä niiden taustalla olevien teollisuudenalojen päästöjä vähentämällä. Suuria kysymyksiä ovat esimerkiksi miten kunnassa tuotetaan energiaa, miten joukkoliikenne toimii ja syödäänkö julkisissa ruokapalveluissa kasvispainotteista ja sesongin mukaista ruokaa - ja kuinka välittävä ilmapiiri ympärillämme on. Lapsen ja nuoren näkökulmasta keskeisiä kysymyksiä ovat miten kodin tai koulun sähkö tuotetaan, millä kuljetaan töihin tai kouluun, millainen henkilön ruokavalio on ja millä kulkuvälineellä lähdetään lomalle. Lue lisää esim. täältä: http://www.co2-raportti.fi/?page=ilmastonmuutos

SUUNNITELLAAN JOUKKOLIIKENNEVÄLINE
Tehtävän tavoitteena on suunnitella joukkoliikenneväline, joka ei käytä fossiilisia polttoaineita, ja jolla voi matkustaa vähintään kuusi ihmistä. Ryhmät keksivät nimen joukkoliikennevälineelle ja muotoilevat niiden ulkoasun. Tärkeää on ottaa huomioon suunnitelman selkeys ja informatiivisuus.

Tehtävää varten oppilailla tulee olla pohjatiedot fossiilisista polttoaineista ja liikenteen vaikutuksesta ilmastonmuutokseen. Tehtävä on helppo yhdistää muiden oppiaineiden opetukseen aiheesta tai opettaja voi pohjustaa aihetta tarvittavilla tiedoilla. Tärkeää on ymmärtää, mitä ovat fossiiliset polttoaineet ja miten niiden hiilidioksidipäästöt vaikuttavat ilmakehään, sekä mitä ovat uusiutuvat energianlähteet.

Tehtävä tehdään 2-3 hengen ryhmissä. Ensin ryhmä ideoi ja luonnostelee, jonka jälkeen suunnitelma toteutetaan lyijykynällä hahmotellen ja tusseilla viimeistellen isolle paperille. Suunnitelmaan voi myös kirjoittaa yksityiskohtia joukkoliikennevälineen toiminnasta, jos niitä on vaikeaa ilmaista piirtämällä. Tehtävän voi integroida myös vaikkapa video-opetukseen tai mainoksen kriittiseen käsittelyyn. Oppilaat voivat esimerkiksi kuvata videon, jossa esiintyvät keksintöään esittelevinä asiantuntijoina.

Lopuksi ryhmät esittelevät joukkoliikennevälineensä ja niistä keskustellaan koko ryhmän kanssa. Tehtävää ei ole tarpeellista rajoittaa realismiin, mutta lopun esittely- ja koontitilanteessa voidaan tuoda mukaan varovaista realismia, ja keskustella oppilaiden kanssa siitä, mitkä ideat heidän mielestään olisivat oikeasti mahdollisia toteuttaa.

ELÄMÄNI AIKAJANA
Luodaan valitulla tekniikalla oman elämän aikajana, joka ulottuu myös tulevaisuuteen, esimerkiksi 30 vuoden päähän. Millaisena näyttäytyy elämä ilmastonmuutoksen muuttamassa maailmassa?

UNELMIENI ASUINPAIKKA
Kaavoituksen ja kaupunkisuunnittelun avulla luodaan puitteet arkielämällemme. Millainen on unelmiesi asuinpaikka maailmassa, jossa ilmastonmuutosta on onnistuttu hidastamaan riittävästi?

SANKARITARINOITA
Tehdään videotrailereita ilmastonmuutoksen sankareista. Hahmot voivat olla kuvitteellisia tai klippejä varten voidaan haastatella todellisia ilmastonmuutoksen torjumisen eteen töitä tekeviä henkilöitä.

TAIDE ILMASTOAKTIVISMINA
Tutustutaan internetissä (esim. googlen kuvahaun avulla) ilmastonmuutosaiheisiin taideteoksiin tai julisteisiin ja jokainen valitsee oman lempiteokseksensa.

miksi valitsit sen?

millä tavalla teos saa ajattelemaan ilmastonmuutosta?

Ilmastoaiheisiin graffiteihin voi tutustua täällä: http://www.boredpanda.com/environmental-street-art-graffiti-climate-change/ (Huom! Ilmastoaiheisten teosten joukossa on myös mm. eläinten oikeuksiin liittyviä teoksia!)

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos kuvataiteen opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Kuvataitaiteen keinoja voidaan käyttää ainakin yhteiskunnallisen muutoksen suunnittelussa ja toteuttamisessa, sekä aiheeseen liittyvien tunteiden käsittelyn apuvälineenä. Kuvataide on myös keino opetella tekemään asioita itse, pelkän passiivisen teoriatiedon kuuntelun sijaan. Kuvataiteen opetus onkin merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Matemaattinen osaaminen on välttämätöntä niin ilmastonmuutostiedon tuottamisessa, kuin sen ymmärtämisessäkin. Jotta erilaiset toimijat voivat ymmärtää ilmiötä ja osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun aiheesta, on heillä oltava matemaattista osaamista. Matematiikan opetus on siis merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa kasvattaen oppilaista kriittisesti ajattelevia, aktiivisia kansalaisia tai tutkijoiden alkuja.

Ilmastotutkimus tarvitsee matematiikkaa

Tutkijat havaitsivat ensimmäiset merkit ilmastonmuutoksesta jo yli sata vuotta sitten ja siitä lähtien aihepiiriin liittyvä tieto on lisääntynyt ja tarkentunut jatkuvasti. Siitä huolimatta ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin on ryhdytty yhteiskunnassamme hitaanlaisesti. Tämä kuvaa hyvin sitä, että ilmastonmuutoksen ongelmaa ei tulla ratkaisemaan pelkästään tiedeyhteisön työn tuloksena, vaan mukaan tarvitaan laaja joukko ihmisiä yhteiskunnan kaikilta osa-alueilta.

Matematiikan opiskelu kehittää myös abstraktin ajattelun taitoja. Niitä tarvitaan ilmastokysymyksissä, jotta ymmärretään, että omat aistihavainnot eivät ole ainut tiedon lähde.

Ihminen ei voi havaita ilmaston muuttumista aisteillaan. Säätiloihin ja ilmastoon vaikuttaa monimutkaisen systeemin kautta niin ilmakehän, valtamerien, jäätiköiden kuin maa-alueidenkin kulloinen tila. Tietyn paikan ilmasto-olot muodostuvat pitkän ajan säätilojen keskiarvosta. Ilmasto on siis säätilojen tilastotiedettä ja tällöin myös ilmastonmuutos on itse asiassa tilastotieteellinen ilmiö, jonka seuraukset ovat havaittavissa ympäristössämme. Ilmastotieteen tekeminen edellyttääkin laajaa matematiikan hyödyntämistä.

Matematiikkaa tarvitaan niin kuvailemaan ja ennustamaan ilmaston muuttumista, kuin viestiessä siitä. Jotta ilmaston muuttumista voidaan kuvailla, on ensin tiedettävä, mikä on "normaalia". Tätä varten on tehtävä ympäristön mittauksia: on mitattava lämpötiloja, sademääriä, lumipeitettä, merenpinnan korkeutta, hiilidioksidin määrää ilmakehässä jne. Keskiarvolaskujen ja varianssianalyysien avulla ja laatimalla diagrammeja voidaan sitten saada selville, onko ilmasto muuttunut ja millä tavalla.

Muutoksen ennustaminen vaatii matemaattista mallinnusta, joissa käytetään apuna esimerkiksi differentiaaliyhtälöitä ja stokastisia prosesseja. Ilmastomallit ovat monimutkaisia kokonaisuuksia, joita varten tarvitaan mm. erillisiä ilmakehän, valtamerten ja pilvien muodostumisen mallinnuksia, sekä näiden välisten yhteyksien mallinnuksia. Tuloksena saadaan erilaisia arvioita ilmaston muuttumisesta tulevaisuudessa. Näitä malleja päättäjät, yritykset ja kansalaistoimijat käyttävät hyödykseen pohtiessaan ilmastonmuutoksen hillintään tarvittavia toimia.

Ilmastotutkimuksen tulosten viestimisessä käytetään mm. tekstejä, diagrammeja ja taulukoita. Jotta niiden sisältämä tieto saadaan oikeassa muodossa eteenpäin muulle tiedeyhteisölle, päättäjille, suunnittelijoille ja suurelle yleisölle, on vastaanottajan osattava tulkita niiden sisältöä. Ilmastotiedon viestiminen vaatii siis matemaattista osaamista niin tiedon tuottajalta, kuin vastaanottajaltakin.

Matematiikka vaikuttamisen välineenä

Matematiikka on voimallinen apuväline niin haastavien ongelmien tehokkaassa ratkaisemisessa kuin vallankäytön välineenäkin - myös poliittisen vallan työkaluna. Matematiikan käyttöön liittyy ihmisten tekemiä arvovalintoja, joista toiset hyötyvät ja toiset eivät. Matematiikka ei siis työkaluna ole neutraali. Tämä liittyy mallien tekemiin rajauksiin ja algoritmien suunnitteluun sekä malleihin valittuihin parametreihin. Lisäksi pelkkään matematiikkaan perustuvan päätöksenteon ulkopuolelle jäävät automaattisesti sellaiset asiat, joita ei voida muuttaa numeeriseen muotoon. Näitä ovat esimerkiksi humaanit arvot, ystävyys ja empatia.

Jotta oppilaat ja opiskelijat voivat osallistua tehokkaasti demokraattisen yhteiskunnan päätöksenteon vaiheisiin, on ymmärrettävä monipuolisesti matematiikan mahdollisuudet ja rajoitteet tiedon tuottamisen apuvälineenä. Tämä pätee yhtä lailla ilmastonmuutoksen ratkaisujen etsimiseen kuin muuhunkin yhteiskunnalliseen vaikuttamiseenkin.

Ilmastonmuutokseen liittyvien ilmiöiden matematisointi voi toisaalta olla myös ongelmallista. Monet yksityisautoilua, lentämistä tai lihankulutusta vähentäneet ihmiset tai ilmastomielenosoituksiin ovat saaneet kuulla suusta tai toisesta, että yhden ihmisen teoilla ei ole merkitystä. Jos asioita tarkastellaan numeerisesti, laskemalla päästöjä tai erilaisten resurssien kulutusta on totta, että yhden ihmisen, perheen tai yhteisön valinnat eivät merkitse mitään maapallon suuressa summapelissä.

Päästö- ja kulutusmittakaavojen keskeisyys saattaa johtua siitä, että ympäristökeskustelu on tyypillisesti laskennallista. Meillä on taloudellinen puheenparsi, jossa ympäristöteotkin muuttuvat vaihtoarvon mukaan punnittaviksi: valtiot epäröivät ilmastotoimien kansantaloudellisia seurauksia ja vaikutuksia talouskasvuun, ja kansalaiset laskeskelevat mistä ovat valmiita luopumaan ja mitä pitäisi saada tilalle. Laskennallisuuden toinen ulottuvuus tulee tieteistä: meillä on yhä tarkempaa tietoa ilmastonmuutoksen osatekijöistä ja luonnonresurssien kulutuksesta liittyen ihmisen toimintaan. Luvut puhuvat omaa kieltään ja niillä voidaan puolustella monenlaisia kantoja, myös yhden ihmisen kulutuksen mitättömyyttä.

Taloudellisen kannattavuuden ensisijaisuus, laskennallinen ajattelu ja ihmisten väliset vastakkainasettelut ovat ajassamme vallitsevia ilmiöitä ja siksi ymmärrettävästi osa ympäristökeskustelujakin. Vallitsevuutensa vuoksi olemme myös valmiimpia tunnistamaan tällaiset elementit. Ympäristöongelmia ja kestäviä valintoja koskevaa keskustelua ei kuitenkaan tarvitse nähdä pelkkänä hajottavana, erilaisten ryhmien eriytymistä kiihdyttävänä kiistelynä. Pohjimmiltaan käynnissä on ympäristöä, ihmistä ja tulevaisuutta koskeva merkitysten, arvojen, käsitysten, kokemusten ja tulkintojen käymistila.

Jos tekoja ja valintoja ajattelee merkitysten ja merkityksellisyyden kannalta, voi havaita niiden olevan luonteeltaan pikemminkin vertauskuvallisia kuin kirjaimellisia. On kyse teoista, jotka tarkoittavat itselle omien arvojen mukaista, huolehtivaa jokapäiväistä elämää. Yksittäiset kieltäytymiset, pidättäytymiset, huomionosoitukset, vaivannäöt ja lahjoitukset rakentavat oman käsityksen mukaista kestävämpää elämää ja tekevät arjesta merkityksellisempää ja rikkaampaa. Nämä teot, joista yksikään ei yksittäin tietenkään pelasta maailmaa, ovat merkkejä, jotka halutaan myös nähtävän ja ymmärrettävän juuri tässä tietyssä merkityksessä: ne ovat yksilön ja planeetan elämää kannattelevia tekoja.

Tehtäviä
1. PÄÄSTÖKEHITYKSIÄ

1. Suomen hiilidioksidipäästöt ovat 60,1 Mt CO2-ekv. Mt. Ne laskivat edellisestä vuodesta 5%. Jos päästöt jatkavat laskuaan samaa vauhtia, niin kuinka paljon päästöjä tuotetaan vuonna 2050?

2. Ihmiskunnan hiilipäästöt ovat 10 Gt vuodessa. Kirjoita suoran yhtälö päästöjen määrälle, kun ne laskevat nollaan vuoteen 2050 mennessä.

3. Prosentuaalinen muutos. Ihmiskunnan hiilipäästöt ovat 10 Gt vuodessa. Kuinka suuri tulisi vähennysprosentin olla, jotta päästöt olisivat vain 1 Mt vuonna 2050?

4. Jos päästöt kasvavatkin 2 % vuodessa, kuinka paljon päästöjä on kertynyt yhteensä seuraavan kahden vuoden aikana. Ratkaise integroimalla.

1. bensiinikäyttöinen henkilöauto

2. intercity-juna

3. autolautta (Suomi-Ruotsi)

4. kaukolento

5. minkä kulkuneuvon päästöt ovat suurimmat henkilöä kohden?

Kuvagalleria

Rain
15143206072_c6ff785a9e_b

COP20 Climate Negotiations; Lima, Peru
Elizabeth May is the sole Opposition MP in attendance at the COP20 Negotiations in Lima, Peru

Nämä kuvat ovat vapaasti käytössäsi kyseisen kuvan CC-lisenssin mukaisesti (Esim. mainitse kuvaaja käyttäessäsi kuvaa).
Kuvaajatiedot ja alkuperäiskuvat löydät Flickr-kuvagalleriasta täältä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos matematiikan opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Matemaattinen osaaminen on välttämätöntä niin ilmastonmuutostiedon tuottamisessa, kuin sen ymmärtämisessäkin. Jotta erilaiset toimijat voivat ymmärtää ilmiötä ja osallistua yhteiskunnalliseen keskusteluun aiheesta, on heillä oltava matemaattista osaamista. Matematiikan opetus on siis merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa kasvattaen oppilaista ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastonmuutos on vakavin ihmiskuntaa koskaan kohdannut ympäristöongelma. Se vaikuttaa ihmistoimintaan ja luonnonympäristöihin jo nyt ja vaikutukset tulevat lisääntymään tulevaisuudessa. Ihmisten toiminnan vaikutus ilmastonmuutoksen etenemisessä on ratkaiseva ja katastrofaalinen ilmastonmuutos voidaan edelleen estää, jos niin halutaan.

Ilmastonmuutos on osa moninaista ympäristö- ja kestävyysongelmien vyyhtiä ja toisaalta sen ratkaisut edustavat kestävän kehityksen mukaista elämäntapaa. Jotta erilaisia kestävyyshaasteita voitaisiin pätevällä tavalla ratkaista, on tunnettava juuri kyseisen ongelman syyt ja parhaat ratkaisumallit. Ilmastonmuutos on moniin muihin kestävyyshaasteisiin verrattuna valtavan suuri ja jo itsessään hyvin kompleksinen ilmiö. Tästä syystä Open ilmasto-oppaassa käytetään kestävän kehityksen kaltaisia yleiskäsitteitä melko vähän ja huomio keskitetään lähes pelkästään ilmastonmuutokseen.

Ilmastonmuutoksen syyt ja seuraukset

Ilmastonmuutos on kasvihuoneilmiön voimistumista. Eräät ilmakehän kaasut toimivat samaan tapaan kuin lasi kasvihuoneessa: ne päästävät auringon valon maan pinnalle, mutta estävät osaa lämmöksi muuttuneesta säteilystä karkaamasta takaisin avaruuteen. Näiden kasvihuonekaasujen aiheuttama kasvihuoneilmiö pitää planeettamme elämälle suotuisana: ilman sitä keskilämpötila maapallolla olisi -18°C eli 33°C nykyistä kylmempi.

Ihmiskunta kuitenkin tuottaa valtavia määriä kasvihuonekaasuja, jotka voimistavat luonnollista kasvihuoneilmiötä. Sen seurauksena ilmasto muuttuu. Tärkeimpiä ihmisen tuottamia kasvihuonekaasuja ovat hiilidioksidi (CO2), metaani (CH4) ja dityppioksidi (N2O). Merkittävin päästöjen lähde on fossiilisten polttoaineiden eli hiilen, öljyn ja maakaasun käyttäminen energiantuotannossa ja liikenteessä. Kasvihuonekaasuja syntyy myös mm. maataloudessa, teollisuuden prosesseissa, kaatopaikoilla ja metsäpaloissa.

Ilmasto on muuttunut aina, mutta nykyinen, teollisen vallankumouksen puitteissa aiheutunut muutos on poikkeuksellisen nopea. Ilmastonmuutoksen perimmäisenä syynä ovatkin ongelmat yhteiskuntajärjestelmiemme rakenteissa. Niiden synty on liittynyt teolliseen vallankumoukseen, kulutusyhteiskunnan kehitykseen, energiapolitiikkaan ja markkinoiden toimintaan. Ilmastokysymysten ymmärtämisessä keskeisessä roolissa ovatkin luonnontieteen kysymysten hallinnan lisäksi kysymykset yhteiskuntien toiminnasta, sekä moraalista, arvoista ja oikeudenmukaisuudesta.

IImastonmuutoksen seurauksena sademäärät, lämpötilat ja ilmakehän kaasukoostumus muuttuvat maapallolla. Muutokset ovat erilaisia eri puolilla maailmaa, mutta pääsääntönä on että lämpötilat nousevat ja muut sääolot äärevöityvät: kuivuudet ja rankkasateet lisääntyvät ja hirmumyrskyt voimistuvat. Lisäksi lumen ja jäätiköiden määrä vähenee ja merenpinta nousee. Luonnossa tämä merkitsee vaikeuksia monien eliölajien selviytymiselle, kun ne eivät ehdi sopeutua ilmaston nopeaan muuttumiseen. Toisaalta joitakin lajeja ilmaston muuttuminen hyödyttää. Ihmisille ilmastonmuutos aiheuttaa luonnonolojen muutosten lisäksi yhteiskunnallista levottomuutta ja epätasa-arvoa, puutteita ihmisoikeuksien toteutumisessa, ruoantuotannon vaikeutumista, sairauksien esiintymisalueiden leviämistä ja taloudellista epävakautta.

Ilmastonmuutoksen hillintä ja siihen sopeutuminen

Nykyisen tiedon valossa ilmastonmuutosta ei ole enää mahdollista pysäyttää, sillä jo nyt aiheutetut ilmastopäästöt lämmittävät ilmakehää vielä satojen vuosien ajan. Ihmisen toiminnan vaikutus ilmastonmuutoksen etenemisessä on kuitenkin ratkaiseva ja katastrofaalinen ilmastonmuutos voidaan edelleen estää, jos niin halutaan. Mukaan ilmastotoimiin tarvitaan valtioita, kuntia, yrityksiä, kouluja ja kansalaistoimijoita, joilla kaikilla on työssä oma roolinsa.

Ilmastonmuutoksen riittävä hillitseminen vaatii suuria muutoksia elämäntavassamme: hillintätoimia on tehtävä niin energiantuotannossa, teollisuudessa, liikenteessä, asumisessa, kuin maataloudessakin. Myös luonnon omien hiilinielujen, kuten metsien hiilensidontakykyä voidaan pyrkiä vahvistamaan. Käytännössä yhteiskunnallinen muutos tehdään kehittämällä uusia ratkaisuja ja viemällä niitä käytäntöön lainsäädännön, tukien ja verotuksen, hyvän yhdyskuntasuunnittelun, koulutuksen ja viestinnän keinoin, tutkimalla ja kehittämällä uusia tuotteita ja palveluita, sekä tuomalla ilmastoasioita jatkuvasti esiin eri yhteyksissä, tarkastellen asioiden tilaa ja toimintatapoja rakentavan kriittisesti.

Koska ilmastonmuutoksen seurauksia ja vaikutuksia ei voida enää kokonaan estää, on niihin alettu myös jo sopeutua. Sopeutumistoimien tarkoituksena on vähentää luonnonjärjestelmien ja yhdyskuntien haavoittuvuutta ilmastonmuutoksen vaikutuksille. Käytännössä vaikutuksiin voidaan sopeutua mm. ottamalla ilmasto-olojen muutokset huomioon kaavoituksessa ja rakentamisessa, kehittämällä vakuutusjärjestelmiä, sekä suojelemalla kosteikkoalueita, metsiä ja maatalousjärjestelmien monimuotoisuutta.

Mistä lisätietoa?

Ilmastonmuutosta ilmiönä on kuvattu tuhansissa ja taas tuhansissa teksteissä pidemmin ja lyhyemmin ja erilaisista näkökulmista. Open ilmasto-opas kehottaa tutustumaan esimerkiksi seuraaviin lähteisiin:

Ilmasto-opas.fi on Ilmatieteen laitoksen, Suomen ympäristökeskuksen ja Aalto-yliopiston Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutuskeskuksen toteuttama verkkosivusto, johon on koottu eri toimijoiden tuottamaa tutkimusperäistä tietoa ilmastonmuutoksesta http://ilmasto-opas.fi/fi/

Hallitusten välisen ilmastopaneelin (IPCC) arviointiraportit tarjoavat laajan ja ajankohtaisen yhteenvedon ilmastotieteen tuloksista. Viimeisin raportti on julkaistu vuosina 2013-14 kolmena osaraporttina, sekä näiden tulokset kokoavana synteesiraporttina. Suomen kielellä on julkaistu yhteenvedot osaraporteista 1 ja 3.
https://www.ipcc.ch/report/ar5/
http://ilmatieteenlaitos.fi/uusin-arviointiraportti

Hyvän sään aikana. Mitä Suomi tekee, kun ilmasto muuttaa kaiken(Työryhmä ja Hanna Nikkanen, Into-kustannus, 2017). Kirja tutkii sitä, miten Suomi pärjää ilmastonmuutoksen aiheuttaman myllerryksen keskellä: miten se meihin vaikuttaa ja miten voisimme siitä ehkä selvitä. Vinkki! Seuraa myös kirjan facebook-sivua. https://www.facebook.com/ilmastokirja/

Ilmasto.Nyt on Sitran, Helsingin yliopiston, Lappeenrannan teknillisen yliopiston sekä Metropolian ammattikorkeakoulun yhdessä tuottama verkko-opintokokonaisuus ja oppimateriaali. Materiaalia voi käyttää ilmastoaiheen akateemiseen opiskeluun, ja osia siitä voi hyödyntää myös suoraan opetuksessa peruskoulussa ja lukiossa. www.ilmastonyt.fi

CO₂ -raportti on tehnyt tiiviin, mutta kattavan kuvauksen ilmastonmuutoksesta: http://www.co2-raportti.fi/?page=ilmastonmuutos ja julkaisee ilmastoaiheisia verkkouutisia myös paikallistasolta Suomessa http://www.co2-raportti.fi/

Ilmasto.org -sivulla on paljon tietoa ilmastonmuutoksesta. Mm. tätä sivua on käytetty lähteenä myös edellisessä ilmastonmuutoksen kuvauksessa: http://ilmasto.org/ilmastonmuutos/lyhyesti

Al Gore selittää ilmastokeskustelun nykytilanteen videolla (The Case For Optimism On Climate Change): https://medium.com/@algore/the-case-for-optimism-on-climate-change-251a955681b1#.e9k0c9xi1

Sitran sanastossa on selitetty monia ilmastonmuutokseen ja kestävään elämäntapaan liittyviä käsitteitä: http://www.sitra.fi/artikkelit/hiilineutraali-teollisuus/mita-nama-kasitteet-tarkoittavat

Mitä annettavaa eri tieteenaloilla on ilmastokysymysten hahmottamisessa?

Michael Dorausch

Eri tieteenalat hahmottavat ilmastonmuutosta erilaisista näkökulmista ja ilmiön erilaiset puolet painottuvat niissä hiukan eri tavoin. Toisten alojen näkökulmasta ilmiön syyt ja seuraukset ovat keskeisiä kysymyksiä, kun taas toisilla aloilla ratkaisumallit ovat niiden olennaisempaa antia. Vaikka erilaiset näkökulmat saattavat vaikuttaa jopa hieman ristiriitaisilta, ei näin tietenkään käytännössä ole, vaan erilaiset näkökulmat vain täydentävät toisiaan. Tieteellisen tiedon ohella Open ilmasto-opas tarjoaa myös arkielämän sovelluksia.

On kuitenkin hyvä muistaa, että eri alojen tietokäsitykset poikkeavat toisistaan ja jos tästä ei ole tietoinen, saattavat itselle vieraamman alan tutkimustulokset vaikuttaa "epätieteellisiltä". Siinä missä kriittinen yhteiskuntatieteilijä varoo uskomasta liiaksi yhteen lähestymistapaan ja kysyy kontekstin, arvojen ja intressien perään, antaa luonnontiede tutkimuskohteestaan faktatietoa: Ilmastotieteen tutkimustulokset perustuvat ympäristössä havaittuihin ja mitattuihin muutoksiin, joista kriittisen tarkastelun jälkeenkin on yleensä vain yksi oikea tulkinta. Esimerkiksi merenpinnan nousu, meriveden- ja ilmakehän keskimääräisten lämpötilojen nousu, meriveden happamuus, vuoristojäätiköiden kutistuminen ja muut maapallon ilmastossa havaitut ja toteutuneet muutokset eivät ole mielipidekysymyksiä. Ilmastopolitiikasta sen sijaan on runsaasti erilaisia näkemyksiä joiden keskinäinen arvottaminen, oikeiden politiikkatoimien valinta ja eri vaihtoehtojen punninta ovat arvo-, näkökulma- ja kontekstisidonnaisia.

Seuraavassa esitetään hiukan stereotyyppisetkin kuvaukset erilaisista näkökulmista. Tarkoituksena on tehdä näkyväksi näkökulmien moninaisuus ja johdattaa lukija niiden kautta syvemmälle aihepiiriin.

Paljonko niitä fossiilisia polttoaineita sitten käytetään?

Laskurin lähde: https://www.theguardian.com/environment/ng-interactive/2015/apr/10/how-much-fossil-fuel-are-we-using-right-now

# data[].attributes.attachment_link.title
Mikä ilmastonmuutos? | Open ilmasto-opas

# data[].attributes.attachment_link.description
Mikä ilmastonmuutos? Ilmastonmuutos on vakavin ihmiskuntaa koskaan kohdannut ympäristöongelma. Se vaikuttaa ihmistoimintaan ja luonnonympäristöihin jo nyt ja vaikutukset tulevat lisääntymään tulevaisuudessa. Ihmisten toiminnan vaikutus ilmastonmuutoksen etenemisessä on ratkaiseva ja katastrofaalinen ilmastonmuutos voidaan edelleen estää, jos niin halutaan. Ilmastonmuutos on osa moninaista ympäristö- ja kestävyysongelmien vyyhtiä ja toisaalta sen ratkaisut edustavat kestävän kehityksen mukaista elämäntapaa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Historian artikkeli koostuu seuraavista osioista:

Maapallo on noin 4,6 miljardia vuotta vanha, ja sen ilmasto on vaihdellut tuona aikana paljon. Nykykäsityksen mukaan maapallon historiassa on ollut monia hyvin lämpimän ilmastovaiheen kausia sekä ainakin kuusi miljoonia vuosia kestänyttä kylmää jäätiköitymisvaihetta. Kylminä kausina jommankumman tai molempien napojen lähellä on ollut laajoja mannerjäätiköitä. Tällä hetkellä elämme viimeisimmän, runsaat 30 miljoonaa vuotta sitten alkaneen kylmän vaiheen aikakautta.

Maapallon eliöstö on kokenut 12 sukupuuttoaaltoa, joista kuusi on ollut erityisen suuria. Satoja miljoonia vuosia sitten tapahtuneiden joukkosukupuuttoaaltojen syitä ei tunneta vielä tarkkaan, mutta ilmaston nopean muuttumisen arvellaan olevan eräs moniin suurimpiin massasukupuuttoihin vaikuttaneista tekijöistä: ilmaston tai meriveden lämpötilojen muutokset ovat vaikuttaneet ainakin ensimmäisen, toisen, neljännen ja nykyisin käynnissä olevan kuudennen massasukupuuttoaallon syntyyn.

Vaikka ihmislajin olemassaoloaika on maapallon koko ilmastohistorian näkökulmasta lyhyt, on ilmaston muuttuminen ehtinyt aiheuttaa suuria muutoksia yhteiskunnillekin. Suotuisan ilmaston kaudet ovat mahdollistaneet sivilisaatioiden kehittymisen, kun taas sivilisaatioiden selviytymisen kannalta haasteellisten ilmasto-olojen aikaan on tapahtunut romahduksia. Sivilisaation romahdus tapahtuu monen erilaisen syyn yhteisvaikutuksesta, mutta esimerkiksi mayojen, faaraoiden Egyptin ja useiden muiden korkeakulttuureiden romahtamisen taustalla ovat olleet merkittävässä roolissa pitkät sateiden vähäisyydestä johtuvat kuivuuskaudet.

Historiallisena aikana ilmastonmuutoksen vaikutukset sivilisaatioihin ovat nähtävissä esimerkiksi viikinkien Grönlannin valloituksen yhteydessä. Viikingit asuttivat saaren keskiajan lämpimänä ajanjaksona ja pienen jääkauden aikaan 1400-luvulla heidän määränsä saarella väheni huomattavasti. Pitkään viilentyneen ilmaston uskottiin tuhonneen Grönlannin viikinkiyhdyskunnat. Nykytutkimuksen valossa näyttää siltä, että viikingit ovat sopeutuneet muuttuneeseen ilmastoon vaikka se onkin vaikeuttanut elämää saarella. Pikkuhiljaa elämän hankaloituminen on kuitenkin saanut heidät muuttamaan paremman elämän perässä muille alueille. Joka tapauksessa kyseessä on esimerkki tapahtumasta, jossa ilmaston muuttuminen on ratkaisevasti vaikuttanut ihmisten selviytymiseen tietyllä alueella.

Nykyisen ilmastonmuutoksen myötä tällaisia tapahtumia on odotettavissa enenevissä määrin ja on todennäköistä, että kansainvaellukset aiheuttavat myös konflikteja kansakuntien välillä. Ympäristömuutokset tiheästi asutuilla alueilla voivat saada liikkeelle suuria ihmismassoja, joiden sijoittuminen uusille asuinalueille voi olla haasteellista. Tästä on saatu esimakua Syyrian pakolaiskriisin myötä.

Ilmastonmuutos on kasvihuoneilmiön voimistumista ja tutkijat ovat ymmärtäneet kasvihuoneilmiön mekanismeja jo lähes kaksisataa vuotta. Ranskalainen fyysikko Joseph Fourier käytti ensimmäistä kertaa sanaa "kasvihuoneilmiö" vuonna 1824. Hän kuvaili tuolloin, kuinka ilmakehä saattaa estää auringon säteilyn heijastumisen takaisin avaruuteen ja täten lämmittää maapallon lämpötilaa. Muutamia vuosikymmeniä myöhemmin, vuonna 1896 ruotsalainen kemisti Svante Arrhenius kuvaili, kuinka hiilen polttaminen voimistaa luonnollista kasvihuoneilmiötä. Hän tosin arveli ilmiön koituvan ihmiskunnan hyödyksi.

1960-luvulla tiedemaailmassa alettiin puhua ilmastonmuutoksesta jo enemmän, kun merkkejä muuttuvasta ilmastosta saatiin lisää ja alettiin ymmärtää, että kyse voi olla merkittävästä ongelmasta. YK:n ympäristöohjelma UNEP ja ilmatieteellinen järjestö WMO järjestivät ensimmäisen maailman ilmastokonferenssin Genevessä vuonna 1979 ja vuonna 1988 WMO ja UNEP perustivat päätöksenteon tueksi hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) kokoamaan yhteen ilmastotieteen tuloksia. Paneeli on sen jälkeen tuottanut laajan raportin ilmastotieteen sen hetkisestä tiedosta noin kuuden vuoden välein.

Tutkimustieto ilmastonmuutoksen vaikutuksista ja ihmisen vaikutuksesta ilmastonmuutokseen on tarkentunut ajan myötä jatkuvasti:

IPCC:n ensimmäinen raportti ilmastonmuutoksesta julkistettiin vuonna 1990. Se totesi ilmakehän lämpötilan nousseen 0,3-0,6 astetta viimeisen vuosisadan aikana.

2. raportti vuonna 1995 julisti ensimmäistä kertaa, että ihmisten toiminta vauhdittaa ilmastonmuutosta.

3. raportin (2001) mukaan ilmastonmuutoksen ja ihmisten toiminnan välisestä yhteydestä on "uusia ja entistä vahvempia todisteita".

4. raportti (2007) piti "yli 90 % varmana sitä, että kasvihuonepäästöt ovat syypää ilmastonmuutokseen".

5. raportti (2013) piti "95-prosenttisen varmana, että ilmastonmuutos johtuu pääosin ihmisen toiminnasta".

IPCC:n raporttien ohella myös muu ilmastonmuutokseen liittyvä tutkimustieto on puhuttanut julkisuudessa paljon. Esimerkiksi vuonna 2006 syntyi paljon keskustelua brittiläisen taloustieteilijän Nicholas Sternin raportista, joka varoitti ilmastonmuutoksen korkeasta hinnasta, jos ilmaston lämpenemistä ei aleta pikaisesti torjua.

YK on keskeinen toimija valtioiden välisen ilmastonmuutoksen vastaisen työn järjestämisessä. Ensimmäinen YK:n ympäristöasioihin keskittynyt kokous pidettiin Tukholmassa vuonna 1972, mutta ilmastonmuutos ei silloin vielä ollut esityslistalla, vaikka tutkijoiden keskuudessa asiasta jo puhuttiinkin.

Tärkeimmistä nykyisistä ilmastopoliittisista linjauksista päätettiin YK:n ilmastonmuutosta koskevassa kokouksessa Rio de Janeirossa vuonna 1992. Rion kokous toimi kansainvälisten ilmastoneuvottelujen lähtöpisteenä ja kokouksessa syntynyt sopimus astui voimaan vuonna 1994. Sopimuksen on ratifioinut yli 190 maata, sen tavoitteena on ollut saada ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuudet vaarattomalle tasolle.

Rion sopimus ei itsessään sisällä määrällisiä velvoitteita, vaan niistä sovittiin sopimusta tarkentavassa Kioton pöytäkirjassa vuonna 1997. Pöytäkirja astui voimaan vuonna 2005. Se on ensimmäinen oikeudellisesti sitova sopimus, jonka avulla päästöjä on vähennetty kansainvälisesti. Kioton pöytäkirja asettaa teollisuusmaille ilmastonmuutosta hillitseviä velvoitteita. Kioton ensimmäinen velvoitekausi kattoi vuodet 2008-2012. Suomi ratifioi Kioton pöytäkirjan yhdessä muiden Euroopan unionin jäsenmaiden kanssa vuonna 2002. Tällä hetkellä on käynnissä vuonna 2012 Dohan osapuolikokouksessa sovittu Kioton pöytäkirjan toinen velvoitekausi (2013-2020).

2000-luvulla ilmastokokouksia on järjestetty lähes joka vuosi. Tavoitteena on ollut saada Kioton sopimukselle jatkoa. Merkittävimmät kokoukset ovat olleet Kööpenhaminan ilmastokokous vuonna 2009, sekä Pariisin kokous joulukuussa 2015. Kööpenhaminassa sopimusta ei toiveista huolimatta vielä saatu aikaan, mutta Pariisissa tavoite uudesta ilmastosopimuksesta toteutui. Pariisiin ilmastosopimus astuu voimaan Kioton pöytäkirjan toisen velvoitekauden päättyessä vuonna 2020.

Sopimuksen asettamien velvoitteiden mukaan maiden tulee mm. laatia ja toteuttaa omat kansalliset ilmastonmuutosta hillitsevät ja siihen sopeuttavat ohjelmat. Ennen sopimuksen voimaan astumista valtioiden tulee allekirjoittaa se, hyväksyä lopullisesti ja saattaa se voimaan omissa maissaan kansallisten elinten (Suomessa eduskunta) antamalla vahvistuksella.

Ilmastonmuutokseen liittyvä kansainvälisen yhteistyön tarve ei rajoitu ainoastaan päästörajoituksista sopimiseen. Ilmastonmuutos kohtelee eri tavoin ihmisiä eri puolilla maailmaa. Jo valmiiksi heikoimmassa asemassa olevat ihmiset kärsivät todennäköisesti eniten ilmastonmuutoksen seurauksena syntyvien vesipulan, tulvien ja leviävien sairauksien vuoksi. Ilmastonmuutos on siis globaali oikeudenmukaisuuskysymys ja haaste YK:n ihmisoikeussopimusten toteutumiselle. Päästörajoitusten lisäksi on siis tarkasteltava sitä, miten kansainväliset ihmisoikeudet toteutuvat ilmastonmuutoksen muuttamassa maailmassa.

Ympäristöliike on ympäristönsuojelun ja kestävän elämäntavan hyväksi toimiva moninainen liike, jonka osana on niin ruohonjuuritason toimijoita, kuin tieteen ja politiikankin edustajia. Kansainvälisen ympäristöliikkeen synty ajoittuu teollisen vallankumouksen alkuaikoihin, kun teollisuuden aiheuttamien saasteiden haitat ihmisten elinympäristössä alettiin huomata. Tämän seurauksena säädettiin ensimmäinen laajamittaisempi nykyaikainen ympäristölaki Iso-Britanniassa vuonna 1863. Sen tarkoituksena oli säädellä ilmansaasteiden määrää.

Nykymuotoisen ympäristöliikkeen merkkihetkenä pidetään usein vuotta 1962, jolloin meribiologi Rachel Carson julkaisi torjunta-aine DDT:n luonnolle haitallisia vaikutuksia käsitelleen kirjansa Äänetön kevät. Suomen ympäristöliikkeen ja samalla vihreän puolueen syntyhetkenä pidetään vuotta 1979, jolloin kansanliike kerääntyi puolustamaan lintujärveä Koijärvelle Hämeeseen jatkaen kokoontumisia sen jälkeen.

Vaikka ympäristöongelmia ilmaantuu koko ajan lisää ihmistoiminnan laajentuessa maapallolla, on ympäristöliike kokenut myös monia onnistumisia. Suurimpia niistä on ollut otsonikerroksen ohentumisen pysäyttäminen. Otsonikadon on osoitettu johtuvan ihmisen ilmakehään päästämistä kemiallisista yhdisteistä, erityisesti halogenoiduista hiilivedyistä, joita on käytetty kylmälaitteissa. Vuonna 1985 huolestuttiin maailmanlaajuisesti havainnosta, jonka mukaan otsonipitoisuudet Etelämantereen yllä olivat vähentyneet kymmenessä vuodessa jopa 40 %. Pikaisten toimien ansiosta maailman valtiot solmivat otsonikadon estämiseksi kaksi vuotta myöhemmin Montrealin pöytäkirja, jolla rajoitettiin otsonikerrosta tuhoavien aineiden käyttöä. Päästörajoitusten avulla näiden aineiden pitoisuudet ilmakehässä on saatu laskuun, ja otsonikerroksen toipuminen on jo alkanut.

Ilmastoasioita ympäristöliike on ajanut jo vuosikymmenien ajan ja ilmastohuolen kasvaessa asian ympärille on kasvanut 1990-luvulla myös oma liikkeensä. Perinteisten ympäristöjärjestöjen (kuten Suomen luonnonsuojeluliitto, Luonto-Liitto ja Maan ystävät) lisäksi ilmastoliikkeeseen kuuluu uusia ilmastoasioihin keskittyviä järjestöjä (mm. 350.org, Ilmastovanhemmat ja Protect Our Winters), ilmastokasvatustoimijoita (Suomessa mm. Ilmari-ilmastokouluvierailijatoiminta), sekä mm. erilaisia kohdennetumpia tarkoituksia varten syntyneitä liikkeitä, kuten fossiilisen energian sijoituksia muuttamaan pyrkivä Fossil Fuel Divestment -liike. Myös osa liike-elämän toimijoista on ryhtynyt toimiin ilmastonmuutoksen hidastamiseksi, esimerkiksi Climate Leadership Councilin jäsenyritykset pyrkivät esimerkillään kannustamaan muita yrityksiä ja organisaatioita siirtymään kohti hiilineutraalia ja luonnonvaroja kestävästi hyödyntävää toimintatapaa.

Poliitikot ja virkamiehet käyvät ilmastoneuvotteluita niin kansallisella kuin kansainväliselläkin tasolla. Neuvotteluiden ja laki- ja sopimusehdotusten pohjana käytetään aiheeseen liittyvää tutkimustietoa, mutta ilman kansalaisyhteiskunnan toimintaa sopimuksia harvoin syntyy. Samoin kuin kaikissa suurissa yhteiskunnallisissa kysymyksissä, ovat erilaiset järjestöt, yritykset, yhteiskunnalliset vaikuttajat ja muut toimijat ovat jatkuvassa ja merkittävässä roolissa myös ilmastokysymysten esiintuomisessa.

Kansalaisjärjestöt ovat jo vuosikymmenien ajan tehneet monenlaista työtä ilmastokysymyksissä. Ne pyrkivät mm. herättämään keskustelua tärkeiksi kokemistaan teemoista, lisäämään yleistä ja päättäjien ilmastonmuutokseen liittyvää tietoutta, muuttamaan aiheeseen liittyvää lainsäädäntöä ja muita säädöksiä, sekä kehittämään ja nostamaan esiin uudenlaisia ilmastoystävällisiä toimintamalleja. Erityisen näkyvää kampanjointi on ollut suurten ilmastokokousten alla. Esimerkiksi Iso-Britanniassa ja Suomessa on säädetty kansalliset ilmastolait, joiden puolesta puhunut ympäristöjärjestö Maan ystävien Polttava Kysymys -kampanja oli molemmissa maissa merkittävässä roolissa vaatimassa päättäjiltä toimia ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.

Kansalaisjärjestöjen lisäksi myös yksittäisillä henkilöillä voi olla yllättävän suuri vaikutus julkisen keskustelun suunnan muuttamisessa. Vuonna 2006 Yhdysvaltain entinen varapresidentti Al Gore julkaisi ilmastonmuutoksesta kertovan dokumenttielokuvan "Epämiellyttävä totuus". Elokuva sai suuren yleisömenestyksen ja sen julkaisua pidetään merkittävänä tekijänä kansainvälisen ilmastokeskustelun eteenpäin viemisessä.

Ennen teollista aikaa puiden poltto, vesirattaat ja tuulimyllyt olivat keskeisiä ihmiskunnan energialähteitä. Kivihiilen hyödyntäminen energiantuotannossa, höyrykoneen keksiminen ja niiden kautta syntynyt teollinen vallankumous avasi täysin uudenlaisia mahdollisuuksia erilaisten tuotteiden valmistamiseen nopeammin ja halvemmalla ja mahdollisti samalla nykyisen materiaalisen elintasomme.

Alkuaikoina teollisuus käytti polttoaineenaan vain kivihiiltä, mutta pian energiantuotannossa osattiin hyödyntää myös öljyä ja maakaasua. Maailman energian käyttö yli kymmenkertaistui 1900-luvulla 911 miljoonasta öljyekvivalenttitonnista 9 645 miljoonaan tonniin, kun väestön määrä samaan aikaan lisääntyi 1 miljardista 6 miljardiin. Merkittävässä roolissa tässä oli halvan öljyn taannut Texasin ja Persianlahden öljykenttien avaaminen vuonna 1920. Suomessa fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käyttö lisääntyi 1900-luvun aikana kuudesta petajoulesta 706:en ja sähkönkulutus lisääntyi 17 gigawattitunnista lähes 80 000:en gigawattituntiin.

Vielä nykyäänkin kivihiili, öljy ja maakaasu ovat tärkeimmät uusiutumattomat energialähteet. Ydinvoiman osuus on maapallon laajuisesti niihin verrattuna pieni. Uusiutuvien energialähteiden tuotekehitystä tehdään kuitenkin jatkuvasti eri puolilla maailmaa ja tuulen, auringon, maalämmön ja veden energian hyödyntämisessä on otettu viime aikoina suuria harppauksia.

Yhteiskuntien rakenteen ohella myös ilmakehän koostumus on alkanut muuttua teollisen vallankumouksen myötä. Se, mistä kaikki ihmistoiminnan tarvitsema energia saadaan, onkin ilmaston kannalta yksi tärkeimmistä kysymyksistä. Energialähteet voivat olla joko uusiutuvia tai uusiutumattomia. Uusiutuvia energialähteitä ovat esimerkiksi vesivoima, tuuli, aurinko ja puu. Niille on yhteistä, että käytettävissä olevaa energiaa tulee koko ajan lisää. Uusiutumattomia energialähteitä ovat ydinvoima sekä niin sanotut fossiiliset polttoaineet, kuten öljy, kivihiili ja maakaasu. Nämä energialähteet hupenevat käytön myötä.

Fossiiliset polttoaineet ovat vielä tällä hetkellä runsaimmin käytettyjä energiantuotantomuotoja ja myös niiden aiheuttamat ilmastohaitat ovat suurimpia. Fossiiliset polttoaineet ovat syntyneet luonnon prosesseissa, kun miljoonia vuosia sitten elänyt plankton ja muu eloperäinen aines alkoi hajota hapettomissa oloissa esimerkiksi veden alla. Vuosituhansien kuluessa ainesta kerrostui paksuiksi patjoiksi ja sekoittui mutaan ja muuhun mineraaliainekseen. Kerrosten hautautuessa painavien sedimenttikerrosten alle, alkoi eloperäinen aines kovassa paineessa muuttua kemiallisesti toiseen muotoon kivihiileksi, öljyksi ja maakaasuksi.

Fossiilisia polttoaineita poltettaessa vapautuu kemiallista energiaa, jonka voi havaita lämpönä ja yleensä myös valona. Energiantuotantojärjestelmämme perustuu vielä nykyään pitkälti tähän mekanismiin. Palamisen sivutuotteena ilmakehään vapautuu hiilidioksidia, jonka määrän valtava lisääntyminen ilmakehässä on saanut aikaan kasvihuoneilmiön voimistumisen, eli nykyisen ilmastonmuutoksen.

Energiaa tarvitaan lähes kaikkeen ihmisen toimintaan: lämmitykseen, liikkumiseen, valaistukseen, tavaroiden valmistukseen ja erilaisten koneiden toimintaan. Koska jatkuva energiantuotanto ja -saanti on niin merkittävässä asemassa nyky-yhteiskunnassa, liittyvät energiakysymykset kiinteästi hyvin moneen asiaan - myös valtioiden välisiin suhteisiin.

Valtioiden päätöksiä niiden tavoitteista energiankäytön ja -tuotannon suhteen kutsutaan energiapolitiikaksi. Sen keinoja ovat mm. lainsäädännölliset ja verotukselliset keinot ja tuet, joilla turvataan energian saanti ja ohjataan energian hallintaa, tuotantoa, jakelua ja kulututusta. Energiapoliittiset tavoitteet ja keinot vaihtelevat eri aikakausina mm. äänestäjien mielipiteen ja sitä kautta puolueiden valtasuhteiden, sekä taloudellisen tilanteen ja teknologisen kehityksen mukaan. Ulkopolitiikka taas on valtion harjoittamaa politiikkaa sen suhteissa muihin maihin. Ulkopolitiikan toimilla pyritään turvallisuuden, hyvinvoinnin ja maan omien ideologisten tavoitteiden edistämiseen. Energiakysymysten ympärille kiertyneessä maailmassa ulkopolitiikka ja energiapolitiikka liittyvät kiinteästi toisiinsa ja tietysti myös ilmastopolitiikkaan.

Fossiilisia polttoaineita on syntynyt merkittäviä määriä vain tietyille alueille maailmassa. Kuitenkin yhteiskunnan toiminta on tällä hetkellä kaikissa maissa riippuvainen öljyn saannista, mikä asettaa öljyä tuottavat maat merkittävään valta-asemaan suhteessa muihin maihin. Öljyn maailmanmarkkinahinnat ovat keskeinen maailmantalouteen vaikuttava tekijä ja öljyntuottajamaat pyrkivät siksi kontrolloimaan öljyntuotantomääriä ja sitä kautta myös markkinahintoja.

Ilmaston näkökulmasta öljyn käytön edes ajoittainen väheneminen on hyvä uutinen, mutta yhteiskunnille äkkinäiset vaihtelut aiheuttavat ongelmia, joten öljyn saatavuuden suurta vähenemistä tai hinnannousua kutsutaan öljykriisiksi. Saatavuutta voivat rajoittaa mm. maiden haluttomuus myydä, sekä levottomuudet tai luonnonkatastrofit öljyntuotantoalueilla tai -kuljetusreiteillä. Lisäksi nykyisin tiedossa olevien öljylähteiden öljy on loppumassa. Asiantuntijoiden mukaan öljyhuippu, eli hetki, jolloin maailman öljyntuotannon maksimi saavutetaan ja jonka jälkeen tuotanto alkaa väistämättä vähentyä, on jo koettu tai se saavutetaan lähiaikoina.

Vuodesta 1973 alkaen eri syistä johtuvia lyhyehköjä öljykriisejä on koettu muutama. Vuodesta 2004 alkaen öljyn hinta on vaihdellut reilusti ja ollut ajoittain jopa historiallisen korkealla. Taustalla on tässä on ollut monia syitä, joista lähestyvä öljyhuippu on ollut yhtenä merkittävänä tekijänä. Korvaavien energiantuotantomuotojen etsiminen on siis välttämätön osa jo tämän hetken energiapolitiikkaa jopa ilman ilmastonmuutoksen aikaansaamaa painetta.

1. ILMASTONMUUTOKSEN AIKAJANA
Oppilaat tekevät aikajanan ilmastonmuutoksen etenemisestä ja siihen ja sen hidastamiseen liittyvistä tapahtumista ja toimenpiteistä, sekä yleisen näkökulman muuttumisesta. Apuna tässä voi käyttää tätä Open ilmasto-oppaan historian artikkelia lähteineen, ja/tai esim. IPCC:n raportteja ja kansainvälisiä sopimuksia.

2. VEKOTTIMET ENNEN JA NYT
Tutustutaan vekottimiin ja arjen ympäristöihin ennen ja nyt ja tehdään niistä pieniä esitelmiä. Näkökulmaksi voi ottaa otsikossa olevan "ennen ja nyt" -vertailun, tai tehdä aikajanan asioiden kehityksestä. Aiheina voivat olla esim. seuraavat:

tuulimylly ennen ja nyt

hevoskärry vs. traktori, auto ja raitiovaunu

luuta vs. pölynimuri

ruokakauppa 1950-luvulla ja nyt

maatila ennen ja nyt

Wordled Jeju Declaration from the September 2012 #iucncongress
Planeta planeta.com/jeju-declaration-2012/ Jeju Declaration by the IUCN President, the Minister of Environment of the Republic of Korea, the Governor of Jeju Special Self-Governing Province and the Chairman of the Korean Organizing Committee on the occasion of the IUCN World Conservation Congress, September 2012 1. The conservation of biological diversity, our life support system, is vitally important to human life. The Earth's biological diversity, climate and other planetary boundaries are threatened by human activities, including fossil fuel-based, energy-intensive, unsustainable growth. Our generation has the ethical responsibility and opportunity to avert further deterioration of Earth's biodiversity and biosphere and we will actively contribute to this. 2. Since its creation in 1948, IUCN has contributed to all of the major global discussions about the environment and sustainable development, and was most recently an active participant in the Rio+20 Conference. The outcome document of the Conference describes 'The Future We Want' and states that the governments of the world 'recognize that poverty eradication, changing unsustainable and promoting sustainable patterns of consumption and production and protecting and managing the natural resource base of economic and social development are the overarching objectives of and essential requirements for sustainable development'. The document calls on all countries to take urgent action on 'the adverse impacts of climate change'. 3. IUCN provides science-based knowledge and policy-relevant advice to overcome the key challenges faced by all of humanity. The discussions undertaken by government, business and civil society participants at the IUCN World Conservation Forum in Jeju Special Self-Governing Province, the Republic of Korea in September 2012, identified the following actions necessary to conserve the Earth's biological diversity. Scaling up Conservation 4. All parts of society must take determined measures to scale up the conservation of biological diversity to halt its continued and rapid decline. The loss of biodiversity (species, ecosystems and genes) has grim consequences for humanity, which cannot be accepted. 5. There is mounting evidence that conservation works and thus we must scale up actions on the land and in the sea through large, targeted conservation efforts. In particular, we must ensure that protected areas are well managed; establish species recovery programmes; adopt measures to restore and rehabilitate habitats; strengthen conservation breeding programmes; and reduce or mitigate over exploitation of natural resources. 6. We know that knowledge drives action, and that meaningful action and corrective measures require better knowledge about the threats to biodiversity. We must intensify our efforts to bring together information on species, habitats, ecosystems, governance and gender-differentiated human dependency on nature and provide decision makers with the tools for effective landscape and seascape management, which conserves nature and sustains people's livelihoods. Nature-based Solutions 7. Biodiversity should be seen not as a problem but as an opportunity to help achieve broader societal goals. Nature is a major part of the solution to some of the world's most pressing challenges in climate change, sustainable energy, food security, and economic and social development. Nature-based solutions build upon the proven contribution of well-managed and diverse ecosystems to enhance human resilience and to provide additional development opportunities for men and women in poor communities. We must promote the awareness, knowledge, good governance and sustainable investment to demonstrate why good environmental stewardship is everyone's concern and how humanity is fundamentally dependent on nature. 8. Valuing nature and ecosystem services is a critical first step towards providing benefits, payments and recognition to the custodians of nature. Nature-based solutions deliver a broad range of societal benefits and are capable of attracting both public and private investment. IUCN will take the lead in conservation that brings communities, civil society, governments and investors together to negotiate and unleash the practical solutions of nature to multiple development challenges, demonstrating their cost-effectiveness and measuring and verifying their impacts. Sustainability in Action 9. Governments, civil society, businesses and other stakeholders must strengthen their commitment towards sustainability, taking into account its three dimensions: sustained inclusive and equitable economic growth, equitable social development and inclusion, and integrated and sustainable management of natural resources and ecosystems. 10. We must mainstream sustainability in societal decisions, supporting the full implementation of the multilateral environmental agreements, including the Rio Conventions, and the recently established Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services (IPBES). 11. We must work with the public and private sectors to enhance the transfer of green technology, share knowledge, experience and skills to integrate biodiversity and ecosystem values into global production and consumption. We encourage governments and businesses to pursue inclusive and gender-responsive green growth that ensures social integration of vulnerable groups, helps eradicate poverty, and keeps humanity's footprint within ecological boundaries. 12. We must mobilize communities working for biodiversity conservation, sustainable development and poverty reduction in common efforts to halt biodiversity loss and apply nature-based solutions to conserve biodiversity, enhance resilience, strengthen equity, promote gender equality, reduce poverty and so improve the well-being of people on this planet. 13. All sectors of society must participate fully in implementing the outcomes of Rio+20 at all levels, including the formulation of well-targeted Sustainable Development Goals. We must mobilize all stakeholders for the implementation of the Strategic Plan for Biodiversity 2011-2020 and the Aichi Targets (adopted at the 10th meeting of the Conference of the Parties of the Convention on Biological Diversity) as important means to tackle the underlying causes of biodiversity loss and to enhance the benefits to all from biodiversity and ecosystem services. For Our Common Future: Closing the Gaps in Governance of Nature's Use 14. Rio+20 reinforced the fact that there remain important gaps in environmental governance at all levels. It also highlighted many encouraging examples of how groups can come together to effectively negotiate fair outcomes and take better decisions with regard to the natural resources they depend on. We know that people's actions and decisions, whether as citizens, economic agents or political authorities, constitute the governance that makes or breaks nature and hence our life support systems. We must ensure that better governance of nature's use is achieved with greater regularity and consistency by providing decision makers with tools and information to assess and negotiate sustainable use of nature and equitable sharing of benefits. 15. We must support the effective and equitable governance of nature's use at all relevant levels: stewardship of natural resources by indigenous peoples, integrated management of protected areas and natural resources, and national and international decision making for sustainable development. 16. We must provide strong leadership in advocating for better and more equitable governance of the use of nature and natural resources. IUCN's unique convening power will encourage the knowledge and action needed to allow humankind to share both responsibility for and benefits of biodiversity conservation. 17. We must respect the rights of socially vulnerable stakeholders including local communities and indigenous peoples, and promote fair and equitable sharing of the benefits derived from ecological functions of biodiversity. In this spirit, we encourage all countries to ratify the Nagoya Protocol on Access to Genetic Resources and the Fair and Equitable Sharing of Benefits. The Way Forward from Jeju 18. The Government of the Republic of Korea and the Jeju Special Self-Governing Province promise to maintain the World Leaders Dialogues, initiated at this World Conservation Forum, on a regular basis, to be known as the Jeju World Leaders' Conservation Forum. IUCN will work to ensure that nature-based solutions will be at the centre of the successful delivery of the Aichi Targets, as well as the outcomes of the Rio+20 Conference and World Conservation Congresses. IUCN will catalyze actions to demonstrate the potential role of a green economy in public policy and corporate behaviour at local, regional and global levels. 19. At the 2012 World Conservation Congress on the beautiful island of Jeju in the Republic of Korea, IUCN and its many partners met in the spirit of strengthening their cooperation to bring about a just world that values and conserves nature. News 2012congress.iucn.org Wiki planeta.wikispaces.com/iucn2012 planeta.wikispaces.com/iucncongress Wordle www.wordle.net

IPCC climate change report gets European launch
IPCC Photo / David Plas The UN Special Representative of the Secretary General for disaster risk reduction, Margareta Wahlström, has urged governments to commit resources to building national disaster loss data bases so they can better target spending on infrastructure to avoid recurring losses and damages. Read more: www.unisdr.org/archive/26719 This photo can be used free of charge, only if mentioning "Copyright: © Belspo / Nevens". For more details, please contact Yves Nevens (
*protected email*)

Petrochemical Landscape 1 - 12/16/08
Fog/high humidity adds a lot of drama to scenes like this. I'm lucky in getting a clean image from the ship channel. The side that faces the road has all the power/utility wires that detract from a photo. LARGE

Closed gas station during energy crisis, 1976
Item 175043, City Light Slides (Record Series 1204-04), Seattle Municipal Archives.

Nämä kuvat ovat vapaasti käytössäsi kyseisen kuvan CC-lisenssin mukaisesti (Esim. mainitse kuvaaja käyttäessäsi kuvaa).
Kuvaajatiedot ja alkuperäiskuvat löydät historian Flickr-kuvagalleriasta täältä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos historian opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen historia on vielä melko lyhyt ja se on sisäänkirjoitettuna teollisen vallankumouksen, kulutusyhteiskunnan nousun ja energiapolitiikan historiaan. Menneiden tapahtumien ymmärtäminen auttaa meitä hahmottamaan nykytilannetta paremmin ja antaa vinkkejä siitä, millaisia päätöksiä tulisi tehdä paremman tulevaisuuden luomiseksi.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Muusikot ovat ottaneet tuotannossaan kautta aikain kantaa ympäristön tilaan. Kuuluisia tällaisia kappaleita ovat mm. Joni Mitchellin Big Yellow Taxi ja Michael Jacksonin Earth Song. Ilmastonmuutoksesta kertoviakin kappaleita on tehty jonkin verran, mutta ehkä aiheen moniulotteisuuden vuoksi niistä ei ole syntynyt edellämainittujen kaltaisia hittejä. Suomalaisista artisteista kokonaisen ilmastonmuutosta käsittelevän levyn ovat tehneet ainakin Stam1na ja Rajaton.

Aihetta tärkeinä pitävät muusikot voivat toimia myös aktiivisen kansalaisen esikuvana faneilleen nostaen aihetta esiin sopivissa väleissä. Näin tekevät esimerkiksi Paul McCartney, Katy Perry, Pharrell Williams, Olavi Uusivirta ja Jukka Poika, jotka ovat ottaneet ilmastokysymyksiin kantaa haastatteluissa, blogikirjoituksissa ja erilaisissa ilmastoviestintäkampanjoissa.

Musiikkia on käytetty apuna myös tiedeviestinnässä. Vuonna 2013 tehtiin selloteos A Song of Our Warming Planet, joka kuvaa maapallon keskilämpötilan vaihtelua 133 vuoden aikana. Sitä seurasi vuonna 2015 valmistunut teos, jossa neljän eri soittimen avulla kuvataan ilmaston muuttumista eri mantereilla.

Kansalaisjärjestöt hyödyntävät musiikkia ilmastoviestinnässä

Laulun voima voi olla vahva. Esimerkiksi Virossa mielenosoituksiksi koetut suuret laulujuhlat muiden syiden ohella johtivat maan uudelleen itsenäistymiseen "laulavan vallankumouksen" päätteeksi vuonna 1991.

Musiikkia käytetään kansalaisvaikuttamisen välineenä myös ilmastoasioissa. Hyvä esimerkki monipuolisesta musiikin hyödyntämisestä vaikuttamistyössä on ympäristöjärjestö Maan Ystävien Polttava Kysymys -kampanja, jossa eri maiden hallituksia on vaadittu laatimaan ilmastolaki.

Kampanjan The Big Ask -lyhytelokuvassa musiikki on vahvassa roolissa vetoamassa katsojan ja kuulijan tunteisiin. Helsingissä järjestetyssä Ihmistulva -mielenosoituksessa laulua käytettiin apuna viestin viemiseen eduskunnalle ja lisäksi kampanjassa hyödynnettiin julkisuuden henkilöiden, kuten muusikko Maija Vilkkumaan puheenvuoroja tukijoiden etsimisessä.

Myös taiteen- ja tieteentekijöistä koostuva Myrskyvaroitus ry käyttää musiikin keinoja lisätessään ilmastonmuutokseen liittyvää tietoutta maailmassa, esimerkiksi järjestämällä konsertteja ja muita taidetapahtumia.

Sää vaikuttaa vahvasti mielialaamme ja esimerkiksi popmusiikissa sää yhdistetään usein tiettyyn tunteeseen. Vielä nykyään aurinko viittaa yleensä positiiviseen asiaan ja sade taas negatiiviseen. Esimerkiksi Ain't no sunshine -kappaleessa sään muuttuminen viittaa eroon.

Ilmastonmuutos tuo tullessaan erilaisia säätiloja, jotka tutkimusten mukaan voivat vaikuttaa musiikin kirjoittamiseen. Tulevaisuudessa musiikkikappaleet saattavat käsitellä enemmän huonoa säätä ja läkähdyttävää kuumuutta, sillä ne ovat yhä useammin osa ihmisten elämää. Hurrikaanien aktiivisella ajalla 1950-luvulla kirjoitettiin enemmän kappaleita tuulesta ja myrskyistä, joten voi olla että myös ilmastonmuutoksen tuomat rajummat säävaihtelut voivat vaikuttaa musiikkiin. Pirteät kesäkappaleet auringonpaisteesta ja hellästä kesätuulesta voivat muuttua synkkäsävyisemmiksi.

Ilmastonmuutokseen liittyy paljon voimakkaitakin ja usein negatiivisia tunnekokemuksia, kuten ahdistusta, pelkoa ja voimattomuutta, joiden olemassaoloa ei välttämättä haluta tai uskalleta myöntää ja musiikkia voidaan käyttää tällaisten tunteiden käsittelyn apuvälineenä.

Viime aikoina on yhä enemmän alettu puhua ilmastoahdistuksesta. Ilmastoahdistus määritellään osaksi laajempaa ilmiötä nimeltä ympäristöahdistus. Molemmissa on kyse vaikeista tuntemuksista (mm. huoli, suru, pelko, voimattomuus, häpeä, ahdistus), jotka kumpuavat ympäristöongelmista ja niiden uhasta. Sekä ympäristö- että ilmastoahdistus ovat siis osa ilmiötä, jossa maailman tila vaikuttaa ihmisten mielenterveyteen. Ahdistus ei selity psyykkisellä haavoittuvuudella eikä ole sairaus, vaan se on ymmärrettävä reaktio suhteessa laajoihin ympäristöongelmiin.

Ilmastoahdistusta voi torjua tavallisilla stressinhallintatekniikoilla, mm. riittävällä unella ja liikunnalla, sekä puhumalla asiasta ystävien tai terapeutin kanssa. Usein ahdistukseen auttaa myös ilmaston puolesta toimiminen, mm. yhteiskunnallinen- ja kuluttajavaikuttaminen oman jaksamisen rajoissa.

Maailmalla psykologi- ja ympäristöjärjestöt, taiteilijat ja ympäristökasvattajat ovat luoneet ympäristöahdistuksen käsittelyyn oma-apua, materiaaleja, ryhmätoimintaa, tapahtumia ja vertaistukea. Suomessa ilmastoahdistuksen käsittelyyn on käytetty osallistavaa draamaa, kirjoittamistyöpajoja, taiteellisia menetelmiä ja ohjattuja pienryhmiä. Suoraan kouluun sovellettuja ilmastoahdistuksen käsittelyssä auttavia materiaaleja ei Suomessa ole toistaiseksi julkaistu, mutta niitä on kehitteillä.

Musiikkia pidetään toiminnallisena tunteiden käsittelyn välineenä. Esimerkiksi soittaminen, laulaminen tai omien laulujen tekeminen voivat toimia tapana käsitellä omia tunteita ja elämän tapahtumia. Toisaalta herättäessään mielikuvia musiikki edistää myös tiedollista prosessia ja auttaa tuntemusten työstämisessä.

Aikuiset osaavat vaikuttaa mielialaansa monilla tavoilla, mutta nuorilla tunnetaidot ovat vasta kehittymässä ja erityisesti heille musiikki tarjoaa heille helpon kanavan tunteiden säätelyyn. Suosikkikappaleet purkavat raivoa, antavat lohtua ja auttavat kohtaamaan vaikeitakin asioita. Vihan tai suuttumuksen purkaminen voi vaatia voimakkaampaa ja aggressiivisempaa musiikkia, kun taas lohtua haetaan melankolisemmasta musiikista.

Musiikin avulla voi myös oppia ihmissuhteista, rakastamisesta ja toisista välittämisestä, sekä rakentaa yhteenkuuluvuuden tunnetta. Lisäksi eri kulttuurien musiikki voi auttaa ymmärtämään eri kulttuureita ja niiden kauneuskäsityksiä.

Taidetta tehdessään tai vastaanottaessaan ihminen siirtää siihen tunteitaan, jolloin psyykkinen työskentely mahdollistuu turvallisesti ilman liian suurta ahdistusta asiaa kohtaan. Monesti ihminen siirtää omat tunteensa pelkästään musiikin ominaisuuksiksi. Musiikki voidaan pitää surullisena tai vihaisena. Kun oivaltaa, että kulloinenkin tunnetila ei ole vain musiikin ominaisuus, vaan se on myös hänessä itsessään, näitä tunteita pääsee purkamaan ja työstämään turvallisen symbolisen etäisyyden päästä musiikin keinoin.

Musiikkiterapian työtapoja ovatkin musiikin kuuntelu, soittaminen ja oma ääni. Myös maalaaminen ja liikkuminen musiikin avulla tai innoittamana ovat tavallisia menetelmiä.

Terapian välineenä musiikilla on lukuisia tehtäviä. Se kanavoi tiedostamattomia impulssejamme, purkaa tunteita, antaa turvaa ja etäisyyttä käsitellä vaikeitakin asioita, auttaa asioiden käsittelyssä, vahvistaa oman itsen, eli egon rakenteita ja lisää itsetuntemusta. Toisin sanoen musiikki toimii eräänlaisena välittäjänä tiedostettujen ja tiedostamattomien psyyken rakenteiden välillä, saa aikaan vuorovaikutusta, antaa esteettisen kokemuksen ja tottakai saa aikaan myös mielihyvää.

Singing in the Rain
6247392757_9bc7415031_z

Paleface
Paleface | Photo: Saara Autere

Ihmistulva 05092009
kuva: Mikael Ahlfors

Hurricane Earl
5037043651_0b08c356fc_b

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos musiikin opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Musiikki voi muiden taiteen alojen tapaan muuttaa tapojamme suhtautua maailmaan ja sen muutokseen, toimia ilmastoviestinnän välineenä, sekä apuna aiheeseen liittyvien tunteiden käsittelyssä. Musiikin opetus onkin merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lähes kaikkia ilmastonmuutoksen aiheuttamia oletettuja vaikutuksia terveyteemme on hankala varmasti ennustaa. Lopullisten vaikutusten suuruus riippuu luonnon ja ihmisten järjestelmien sopeutumiskyvystä, ruoantuotannon onnistumisesta muuttuvissa oloissa, sekä ihmisten mahdollisuuksista saada tarvittavia terveyspalveluja. Sairauksien ja kuolemien taustalla on usein useita tekijöitä ja ympäristössä esiintyvät terveyshaitat vaikuttavat niihin samanaikaisesti.

Ilmastonmuutoksen terveysvaikutukset voivat olla lyhytaikaisia ja voimakkaita, tai esiintyä pitkään yhtäjaksoisina. Auringonsäteily ja lämpötila ovat keskeisimpiä ihmiseen suoraan vaikuttavia tekijöitä ja lisäksi äärimmäiset sääolot, kuten myrskyt, rankkasateet ja tulvat vaikuttavat meihin suoraan.

Ilmastonmuutoksen epäsuorat terveysvaikutukset voivat syntyä esimerkiksi heikentyneen ilmanlaadun, siitepölymäärien muutosten, lisääntyneiden infektioiden, tai ruuan ja veden määrään ja laatuun kohdistuvien vaikutusten kautta. Epäsuorat terveysvaikutukset seuraavat esimerkiksi seuraavanlaisia tapahtumakulkuja:

ekosysteemeissä ja niiden tuottamissa palveluissa, kuten veden, maaperän ja ilman laadussa tapahtuu muutoksia. On esimerkiksi todennäköistä, että lisääntyvän kuivuuden myötä saastunut vesi edesauttaa ympäristöstä johtuvien infektioiden, kuten ripulitautien leviämistä

eliölajien populaatioissa tapahtuvat muutokset saavat aikaan ravinnon puutetta tai eläinvälitteisten tautien leviäminen aiheuttaa tautiepidemioita

ihmisen luomissa järjestelmissä tapahtuu mittavia häiriöitä, kuten sähkön- ja lämmönjakelussa esiintyviä katkoksia, jolloin pahimmillaan seurauksena voi olla esimerkiksi lämpökuolemien lisääntyminen tai vanhusten jääminen saarroksiin talvimyrskyjen jälkeen kylmiin asuntoihin

Ilmastonmuutoksen myötä muuttuvilla ympäristöolosuhteilla on vaikutuksia väestön terveyteen erityisesti köyhimmissä kehitysmaissa, joissa huomattavimpana ongelmana on kuivuuden, eroosion ja tulvien aiheuttamat satomenetykset ja niistä johtuva aliravitsemus. Ilmastonmuutoksen seuraukset saattavat vaikuttaa myös ruoan markkinahinnan nousuun. Myös Euroopassa ja Suomessakin ilmastonmuutos asettaa ruoantuotannolle haasteita. Toisaalta ennustetaan kuivuutta, toisaalta väärään aikaan tulevia sateita. Olosuhteiden muuttuessa tarvitaan uusiin oloihin sopivia viljelykasveja ja lajikkeita, ja muita viljelymenetelmien keinoja satovarmuuden parantamiseksi.

Maailmalla ilmastonmuutoksen myötä pahenevan puhtaan juoma- ja kasteluveden pulan on arvioitu aiheuttavan negatiivisia terveysvaikutuksia. Koleran kaltaisten ripulitautien ja muiden saastuneen veden kautta leviävien infektioiden määrän lisääntymisen on todettu liittyvän vesistöjen rehevöitymiseen ja ilmaston lämpenemiseen.

Lisäksi vesistöistä riippuvaisten vektorivälitteisten, eli esimerkiksi hyönteisten avulla leviävien tautien, kuten Aedes-suvun sääskien piston välityksellä leviävän dengue-kuumeen, sekä monien ihmiseen tarttuvien virusten odotetaan ilmastonmuutoksen myötä leviävän etenkin köyhimmissä kaupungeissa. Suurimpia ongelmia arvellaan syntyvän malarian leviämisestä. Koska malariaa kuljettavien Anopheles-suvun sääskien lisääntyminen riippuu lämpötilasta ja kosteudesta, arvioidaan niiden levinneisyysalueen laajenevan ilmastonmuutoksen seurauksena huomattavaan osaan Yhdysvaltoja ja Etelä-Eurooppaa, jolloin nykyisen 45 prosentin sijasta jopa 60 prosenttia maailman väestöstä asuisi malariariskialueella.

Paikalliset ympäristömuutokset, nälänhätä ja luonnonkatastrofit saattavat haavoittuvimmilla trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla aiheuttaa suuria muuttoaaltoja. Kotien ja viljelysmaiden tuhoutuminen esimerkiksi kuivuuden tai tulvien seurauksena voi aiheuttaa pakolaisten määrän kasvua ja sitä seuraavaa slummiutumista. Pakolaisleirien ja kaupunkien tilapäisasutusten epähygieenisissä oloissa influenssa, tuhkarokko, tuberkuloosi ja muut sairaudet leviävät helposti lisäten samalla myös katastrofeista aiheutuvia psyykkisiä terveysongelmia.

Helteellä on suuria terveysvaikutuksia

Paikalliset ilmasto-olot määrittävät lämpötilaan sopeutumisemme rajat ja optimin, jossa lämpötilasta suoraan johtuva kuolleisuus on pienimmillään. Suomessa helteestä aiheutuvia terveysvaikutuksia syntyy alemmissa lämpötiloissa kuin Keski- ja Etelä-Euroopassa, sillä väestö ei ole täällä yhtä hyvin sopeutunut korkeisiin lämpötiloihin. Viime vuosikymmeninä lämpökuolemien määrä on laskenut Suomessa ja muualla Euroopassa muun muassa rakennuskannan laadun parantuessa, mutta ilmastonmuutos tulee lisäämään helteiden voimakkuutta ja kestoa.

Hyvin korkeiden ja alhaisten lämpötilojen on osoitettu lisäävän sydän- ja verisuonisairauksia sekä hengitystie- ja hermostosairauksia sairastavien henkilöiden riskiä kuolla ennenaikaisesti. Myös esimerkiksi hikoiluun ja nesteen poistumiseen vaikuttavat lääkeaineet heikentävät kuumuuden sietokykyä. Yksittäisten kuumien päivien lukumäärän ohella on tärkeää arvioida hellejaksojen pituutta. Lämpötilan noustessa korkeammaksi kuolleisuus kasvaa usein eksponentiaalisesti, ollen suurimmillaan pitkään jatkuvien lämpöjaksojen aikana.

Lisääntyvät hellepäivät ja pitenevät lämpöaallot vaikuttavat haitallisimmin suurten kaupunkien asukkaisiin. Niin kutsutun lämpösaareke-ilmiön vuoksi etenkin kesäöiden lämpötilat jäävät tiiviisti rakennetuilla alueilla korkeammiksi kuin ympäröivällä maaseudulla. Kaupunkien rakennukset ja asfalttipinnat varaavat päivisin lämpöä ja vapauttavat sitä öisin, jolloin kaupunkien lämpötila jäähtyy hitaammin kuin maaseudulla, jossa lämpö ei samalla tavalla sitoudu pintoihin.

Sosiaaliset kontaktit ja taloudellinen asema vaikuttavat lämpökuolleisuuden riskin suuruuteen. Pienituloisten, asunnottomien tai palveluista etäällä asuvien riski kuolla helleaaltoihin on suurempi, sillä esimerkiksi yksin asuvilla, liikuntaesteisillä vanhuksilla on rajalliset mahdollisuudet reagoida lämpötilan nousuun. Myös lapset, urheilijat, ulkotyöntekijät ja kroonisesti sairaat henkilöt ovat erityisen alttiita äärimmäisille lämpötiloille.

Varakkaimmat ihmiset ja maat, kuten Suomi, ovat keskimääräistä vähemmän haavoittuvaisia ilmastonmuutokselle. Parempaan sopeutumiskykyyn vaikuttavat selkeimmin yleinen terveydentila, sosio-ekonominen asema, parempi terveyspalveluiden saatavuus ja liikkumismahdollisuudet. Kylmyydelle herkistä kroonisesta sairauksista, kuten sydämen vaajatoiminnasta tai nivelreumasta kärsivien kohdalla sairastavuus ja kuolleisuus todennäköisesti jopa laskevat ilmaston lämpenemisen myötä Suomessa.

Huomattavimmin ilmastonmuutoksen negatiiviset terveysvaikutukset liittyvät Suomessa synkkenevien ja entistä vähälumisempien talvien mielenterveysvaikutuksiin. Arvioiden mukaan auringonsäteilyn määrä vähenee ja pilvisyys lisääntyy ilmastonmuutoksen myötä Suomessa etenkin talvella, mikä saattaa lisätä kaamosmasennukseen sairastuvien määrää. Lisäksi kaamosmasennukseen liittyvä makeannälkä voi lisätä ylipainon riskiä. Vähäluminen talvi huonontaa myös ulkoliikuntamahdollisuuksia, millä voi olla haitallisia terveysvaikutuksia, jos liikunnan kokonaismäärä vähenee.

Hellepäivien lisääntyminen aiheuttaa terveyshaittoja ainakin lämpötilan vaihteluille alttiille ryhmille, kuten vanhuksille, lapsille, ulkona työskenteleville ja kroonisesti sairaille. Lisäksi Suomessa on varauduttava matkailijoiden ja ilmastopakolaisten mukana leviävien, muualla maailmassa ilmastonmuutoksen myötä lisääntyvien sairauksien hoitoon esimerkiksi kattavamman koulutuksen ja trooppisten sairauksien paremman hoitovalmiuden avulla. Toisaalta talvimyrskyjen aiheuttamat sähkökatkot ovat myös uhka varsinkin maaseudulla, jos asuinrakennuksissa ei ole muita kuin sähkönsaannista riippuvaisia lämmitysmuotoja. Naapuriapu voi olla silloin todella arvokasta ruuan, veden ja lämmön saamiseksi.

Ilmastonmuutoksen terveysvaikutuksiin varautumiseen on syytä panostaa jo nyt. Varautumistoimenpiteitä on monenlaisia teknisistä ratkaisuista henkilökunnan kouluttamiseen ja naapuriavun kehittämiseen.

Helleaaltojen aiheuttamia terveysvaikutuksia ja kuolleisuutta ennaltaehkäistään mm. lisäämällä ilmastoituja tiloja ja tuuletuskapasiteettia vanhusten hoitokodeissa ja sairaaloissa. Kotona asuvien vanhusten kannalta on tärkeää panostaa kotihoidon työntekijöiden kouluttamiseen ja helteiden terveysvaikutuksista tiedottamiseen. Naapurit ja muut sosiaaliset verkostot voivat hellejakson sattuessa jopa pelastaa yksin asuvan vanhuksen hengen.

Kaupunkien lämpösaareke-ilmiötä voidaan lieventää laadukkaan yhdyskuntasuunnittelun avulla. Viheralueiden ja istutusten sijoittelulla voidaan viilentää pienilmastoa, sillä puut tarjoavat varjoa kaupungin asukkaille ja vähentävät varjostuksellaan myös rakennusten jäähdytystarvetta, eivätkä rakennusten tavoin sido lämpöä itseensä. Rakennusten sijoittelulla, suunnittelulla ja materiaalivalinnoilla, sekä ilmastointi- ja tuuletinlaitteiden avulla voidaan vaikuttaa siihen, miten helposti lämpötila nousee rakennusten sisällä helteen sattuessa.

Lämpenevässä ilmastossa myös elintarvikkeiden hygieniaan ja kylmäsäilytykseen on syytä kiinnittää yhä enemmän huomiota. Mahdollisia haitallisia terveysvaikutuksia voidaan ennaltaehkäistä esimerkiksi varmistamalla elintarvikkeiden kylmäketjujen katkeamattomuus.

Moniulotteisuudessaan ja laajuudessaan ilmastonmuutos on ongelma, jonka moni asiasta tietoinenkin mieluusti heittäisi mielestään - ja tekeekin niin menestyksekkäästi. Ihmismieli on taitava suojelemaan itseään epämiellyttäviltä asioilta, vaikka siitä pitkällä tähtäimellä olisikin vain haittaa.

Mielemme vähättelee riskejä, jotka ovat kaukana tulevaisuudessa. Aivomme ovat kehittyneet reagoimaan välittömään vaaraan; pakorefleksimme toimii nopeasti, kun joku yrittää hyökätä kimppuumme. Omassa mittakaavassamme hitaasti kehittyvät ilmiöt (kuten ilmastonmuutos) ja tieteellisen tiedon maalaamat uhkakuvat eivät kuitenkaan herätä meissä samanlaista vahvaa reaktiota. Koska ilmastonmuutoksen välittömiä seurauksia ei voi suoraan aistia samoin kuin vaikkapa vesistöjen rehevöitymistä, laitamme helposti toivomme tulevaisuuden ihmeratkaisuihin, joiden tahtoisimme torjuvan ympäristöongelman epätoivotut seuraamukset.

Ilmastonmuutoksen syyt ovat syvällä yhteiskuntamme rakenteissa ja sen torjumiseksi tarvitaankin hyvin monenlaisia suuria ja pieniä toimenpiteitä - jatkuvasti ja pitkällä aikavälillä. Ongelman laajuus saattaa kuitenkin aiheuttaa halvaantumisen tunteen: omilla valinnoilla ei tunnu olevan kokonaiskuvan kannalta juuri lainkaan vaikutusta. Median syytäessä ilmastonmuutosuutisointia niskaamme lähes päivittäin, saattaa iskeä turtumus ja ilmastoväsymys. Toisaalta jokapäiväiseltä vaikuttavaa asiaa on myös hankalampi pelätä, kuin harvemmin sattuvia katastrofeja.

Kuten muussakin tekemisessä, myös ilmastomyönteisen toiminnan aloittamista edistävät tietyt tekijät ja toisaalta tietyt tekijät myös estävät sitä. Estäviä tekijöitä ovat esimerkiksi tiedonpuute, kykenemättömyys nähdä ilmastonmuutos itseä koskettavana ongelmana, epäluottamus omia vaikuttamismahdollisuuksia kohtaan, haluttomuus luopua saavutetuista eduista, yleinen muutoshaluttomuus, erilaiseksi leimautumisen pelko, epäluottamus tieteen menetelmiin ja tyytyminen liian pieniin positiivisiin tekoihin. Ilmastomyönteistä käytöstä taas edistävät juuri päinvastaiset asiat.

Koulussa kasvatuksen välineenä pyritään perinteisesti käyttämään tiedon lisäämistä. Se ei kuitenkaan yksin riitä, sillä valistuksesta tuntuvat hyötyvän eniten ne, jotka ovat valmiiksi samoilla linjoilla asian kanssa ja ne, joilla ei vielä ole asian suhteen vakiintuneita toimintatapoja.

Ilmastonmuutosta aktiivisesti ajattelevat ja tärkeänä pitävät henkilötkään eivät välttämättä toimi asian ratkaisemiseksi. Ympäristöasenteiden ja toiminnan välillä on usein valtava ristiriita. Psykologian tarjoamia keinoja voidaan käyttää hyödyksi toimintaan kannustamisessa, vaikka yksioikoista reittiä, jossa tietynlainen toiminta tai harjoite johtaisivat ympäristövastuullisen toiminnan lisääntymiseen, ei olekaan olemassa. Samantyyppisiä keinoja sovelletaan myös mainoksiin, joilla yritetään saada meidät kuluttamaan ja vertaamaan kulutustapaamme toisiin ihmisiin. Siksi psykologian osaaminen pitää sisällään myös medianlukutaidon.

Kokonaisuuden kannalta olisi parasta tehdä ympäristöystävälliset valinnat yksilölle mahdollisimman helpoksi, esimerkiksi tarjota kaikille oletusvaihtoehtona uusiutuvilla luonnonvaroilla tuotettua sähköä. Tällöin yksilön olisi erikseen valittava, jos hän haluaa esimerkiksi kivihiilellä tuotettua sähköä. Vielä paremman tuloksen saa jos pystyy osoittamaan, että näin tekevät kaikki muutkin ihmiset lähiympäristössä, sillä useimmilla ihmisillä on voimakas halu kuulua "massaan". Samaistuttavat esimerkit ilmastoystävällisestä toiminnasta ja toimijoista ovat myös tärkeitä ja koska ihmiset ovat erilaisia, tarvitaan myös erilaisia esimerkkejä ilmastosankareista: perheen äitejä, insinöörejä, muodikkaita vegaaneja, maanviljelijöitä, nuoria ja vanhoja, helsinkiläisiä, ilomantsilaisia, pekingiläisiä ja pariisilaisia.

Muutoksen aikaansaamiseksi tarvitaan kielteisiä tunteita, jotka kertovat, mihin muutosta tarvitaan. Vaikka surutyö eli pettymyksen ja menetyksen käsitteleminen on kaikissa kriiseissä tärkeää, on myös syytä tunnistaa muutoksen luomat mahdollisuudet ja toivo. Toiveikkaassa mielentilassa konkreettisia keinojakin yleensä nousee mieleen paremmin.

Välitön positiivinen palaute - hymynaama tai papukaijamerkki ympäristöteon tekemisestä toimivat yllättävän hyvänä kannustimena myös aikuiselle ihmiselle. Hyötyä on myös siitä, että voidaan osoittaa teon tuottaneen ympäristön hyvinvoinnin lisäksi etuja tai merkitystä myös ihmiselle itselleen.

Rakenteiden muuttamisen ja kannustimien ohella voidaan pyrkiä lisäämään myös yleistä lähiympäristön ja muiden ihmisten ja eliöiden arvostusta. Tunnepitoiset luontokokemukset ovat ympäristövastuullisen toiminnan kannalta tärkeitä. Lisäksi empatian tunteen laajentaminen käsittämään oman lähipiirimme ihmisten ohella koko planeettaamme auttaa, ymmärtämään laajempia syy-seuraus-suhteita. Tämä lisäisi myös motivaatiotamme auttaa planeettaamme.

Eri ruoka-aineiden ilmastopäästöt ovat huomattavan erilaisia. Keskimäärin kasvisten päästöt ovat paljon eläinperäisten tuotteiden päästöjä pienemmät. Naudanlihakilon päästöt ovat monikymmenkertaiset verrattuna monien marjojen, vihannesten, papujen ja perunan päästöihin. Sian- ja broilerinlihan päästötkin ovat nykyisten päästölaskentamenetelmien mukaan monta kertaa naudanlihan päästöjä alhaisemmat.

Maailman lihankulutus on lähes kaksinkertaistunut vuodesta 1960 lähtien ja liha-annosten koko on kasvanut. Myös maitotuotteiden kulutus on kasvanut, mutta nousu ei ole ollut yhtä jyrkkää. Suomessa erityisesti juuston syönti on monikymmenkertaistunut muutamassa vuosikymmenessä. Juuston ilmastopäästöt voivat olla lähes yhtä suuret kuin naudanlihan. Jotta maatalouden päästöt pysyisivät hallinnassa, tulisi syömämme lihamäärän palautua tällä hetkellä syömästämme yli 200 grammasta päivässä reilusti alle puoleen.

Ihmisen proteiinintarve ylittyy nykyään usein ja se voitaisiin kattaa paljon pienemmillä lihamäärillä tai kokonaan kasviproteiinilla. Monet kasvit ovat proteiinipitoisia, joten lihasta saatu proteiini on helppo korvata syömällä esimerkiksi erilaisia papuja (mm. härkäpapu, mustapapu, soija ym.), herneitä, linssejä, pähkinöitä, siemeniä ja täysjyväviljoja. Näistä voidaan tehdä myös erilaisia jalosteita, kuten suomalainen nyhtökaura, vehnägluteenista valmistettu seitan, sekä soija eri muodoissaan (mm. tofu). Kasvipainotteisempaan ruokavalioon siirtyminen tuo myös rahallista säästöä ja auttaa monien terveysongelmien, kuten sydänsairauksien, liikalihavuuden ja joidenkin syöpien torjumisessa.

Ilmaston ja terveyden näkökulmasta kasvispainotteiseen ruokavalioon siirtyminen on melko yksiselitteisesti järkevää, mutta muuten asiassa on monia puolia, joita voidaan puntaroida. Eläintuotantoon liittyy suuria eettisiä ongelmia ja esimerkiksi Etelä-Amerikassa lihantuotanto vie tilaa alkuperäiseltä luonnolta ja hävittää hiilinieluina toimivia metsiä. Toisaalta myös soijan tuotannon alta hakataan Etelä-Amerikassa metsiä. Suomessa taas laidunnuksen väheneminen ja lihantuotannon siirtyminen sisätiloihin on köyhdyttänyt luonnon monimuotoisuutta ja karjan ruoaksi sopiva peltonurmi kasvaa sellaisillakin alueilla, jossa ei kasvateta ruokaa ihmisille.

Nykyään ihmiset liikkuvat Euroopassa päivittäin keskimäärin 40-50 kilometriä ja näistä matkoista 70-80 % taitetaan henkilöautoilla. Kotimaanliikenteen ilmastopäästöt muodostavat noin 20% maamme kokonaispäästöistä ja tieliikenteen päästöt ovat yli 70% kaikista liikenteen päästöistä. Autoilulla on lentämisen jälkeen suurimmat yksikköpäästöt kilometriä kohden. Hiilidioksidipäästöjen lisäksi autoilu aiheuttaa hiukkaspäästöjä, ruuhkia ja meluhaittoja. Yksittäisen ihmisen liikkumisesta aiheutuviin päästöihin vaikuttaa eniten asuinpaikka. Haja-asutusalueilla etäisyydet ovat suurempia, joten jokapäiväisiä matkakilometrejä kertyy enemmän kuin tiiviissä kaupunkiympäristössä. Myös mökkeily ja matkailu kasvattavat suomalaisten liikkumisen päästöjä.

Pidemmillä matkoilla päästöjä voidaan vähentää siirtymällä käyttämään joukkoliikennevälineitä, tai kimppakyytejä ja taloudellisen ajamisen keinoja jos autoilu on välttämättömyys. Lyhyemmillä matkoilla pyöräily ja kävely ovat erinomaisia keinoja päästöjen vähentämiseen, sillä niistä ei synny päästöjä käytännössä lainkaan. Samalla ilmastoystävälliset liikkumisen tavat edistävät ihmisten terveyttä.

Myös tavallisimpien liikuntaharrastusten luonnonvarojen kulutuksesta suurimman osan aiheuttaa matkustaminen harrastuspaikkaan, varsinkin jos sinne ajetaan autolla. Jos siis haluaa pitää harrastustensa luonnonvarojen kulutuksen alhaisena, kannattaa niihin kulkea jalan, pyörällä tai julkisilla. Itse harrastuksen luonnonvarojen kulutuksella on merkitystä silloin, kun lajina on esimerkiksi moottoriurheilu tai jos harrastukseen tarvitaan paljon jäähdytettyä tai lämmitettyä tilaa. Ulkona lenkkeilyyn verrattuna kuntosalilla käynti kuluttaa luonnonvaroja 6 kertaa enemmän ja uimahallissa käynti 11 kertaa enemmän. Lisäksi 15 kilometrin automatka harrastukseen kolminkertaistaa sen luonnonvarojen kulutuksen.

Kävelemisen lisäksi myös pyöräily on mahdollista talvella Suomessakin. Ilmastonmuutoksen myötä lumipeitteinen aika vähenee entisestään, mutta nykyäänkin talvipyöräily on mukava, ekologinen ja terveellinen liikkumismuoto, kun on tutustunut oikeanlaisen vaatetuksen nikseihin ja osaa ottaa sääolosuhteet ajamisessa huomioon.

perhe pyöräilee maalaistiellä 2
9222716775_6b67c38e80_b

General Photos: Tonga
Child plays in the flooded area of Popua Village. Popua Village is located on the outskirts of Nuku'alofa, Tonga. Tonga's small and open economy is vulnerable to external shocks and was hard hit by the global financial crisis. Development challenges include high levels of debt, limited employment opportunities, and low private sector investment levels. Read more on: Tonga Climate Change and Disaster Risk Management Environment Social Development and Poverty

kaamos
This is about how much natural light we're going to have in Helsinki for the next 6 months or so. View large on black

sweet old kiss
B&W shot

The old grand-father green tree
531981133_3fec08d67e_b

Root Vegetables
Photo: Gunnar Magnusson - Root Vegetables

London bike commuters
8498034692_63a29a5410_b

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos terveystiedon opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Ilmastonmuutos vaikuttaa monin tavoin niin ihmisten fyysiseen, kuin psyykkiseenkin terveyteen ja toisaalta terveelliset elämäntavat usein osaltaan auttavat ilmastonmuutoksen torjunnassa. Terveystiedon tunnilla voidaan pohtia myös elämänlaatuun ja onnellisuuteen vaikuttavia asioita vähähiilisessä maailmassa. Terveystiedon opetus onkin merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Suomessa ja muualla pohjoisilla leveyspiireillä ja vuoristoalueilla ilmaston lämpeneminen muuttaa vuodenaikoja erityisesti lyhentäen talven lumipeitteista aikaa, minkä vuoksi etenkin lumesta ja jäästä riippuvaisten lajien on muutettava käytäntöjään ja sopeuduttava uusiin olosuhteisiin. Jo nyt monet hiihtokeskukset ovat taloudellisissa vaikeuksissa vähentyneiden lumipäivien myötä lyhentyneen kauden vuoksi. Vaikka tilannetta voidaan vielä nykyään korjata tykkilumen avulla, on lumettaminen hyvin kallista ja muuttuu lämpötilojen noustessa yhä kannattamattomammaksi. Myös talvikisojen aikatauluja joudutaan jo usein siirtämään lumen puutteen vuoksi ja huippu-urheilijoiden harjoittelukausi lyhenee.

Ilmaston muuttuessa suuriin kansainvälisiin talviurheilukisoihin sopivien kaupunkien määrä vähenee merkittävästi, kun jopa yöllä tehty tykkilumi ehtii niissä useimmiten sulaa päivän aikana pois kohonneiden lämpötilojen vuoksi. On todennäköistä, että 19 nykyisestä talviolympiakaupungista vain kymmenessä voidaan järjestää talviolympialaiset vielä vuonna 2050. Tuolloin poissa pelistä olisivat Sotshi, Grenoble, Garmisch-Partenkirchen, Chamonix, Vancouver, Squaw Valley, Sarajevo, Oslo ja Innsbruck.

Eteläisemmilläkin alueilla urheilu on vaikeuksissa. Siellä sään ääri-ilmiöt, kuten vaarallisen kuumat hellepäivät, kuivuus ja hirmumyrskyjen lisääntyminen kaventavat liikuntaharrastusmahdollisuuksia ja aiheuttavat ongelmia urheilijoille. Käytännössä jalkapallo- ja golfkenttien kastelu muuttuu kalliiksi tai mahdottomaksi, yhä useammat alkavat harrastaa liikuntaa ilmastoiduissa sisätiloissa ja kuumuuden vuoksi sairastuminen lisääntyy urheilukilpailuissa.

Esimerkiksi Los Angelesin maratonilla vuonna 2015 kymmeniä ihmisiä joutui kuumuuden vuoksi sairaalaan ja Australian Open -tennisturnauksessa on säädetty urheilijoiden turvallisuuden takaamiseksi lämpötilaraja, jonka ylittyessä otteluita on siirrettävä toiseen aikaan. Raskaan varustuksen vuoksi amerikkalaisen jalkapallon pelaajat ovat kuumuuden vuoksi erityisen suuressa vaarassa ja jopa otteluiden aikaiset kuolemantapaukset ovat lisääntyneet.

Urheilijat ovat idoleita, joiden toimintaa ja sanomisia valtava määrä ihmisiä seuraa kiinnostuksella. Ilmastoasioista puhumalla urheilija voikin saada vietyä viestiä asiasta esimerkiksi sosiaalisessa mediassa myös sellaisille yleisöille, joita ympäristöjärjestöt, tutkijat tai poliitikot eivät tavoita. Etulinjaan viestiä viemään ovat asettuneet esimerkiksi lumilautailija Enni Rukajärvi, koripalloilija Lauri Markkanen, hiihtäjä Aino-Kaisa Saarinen, entinen freestylehiihtäjä Pekka Hyysalo, alppihiihtäjä Merle Soppela, uimari Thiago Perreira, jääkiekkoilija Andrew Ference ja pyöräilijä Antonio Garnero.

Yksittäisten urheilijoiden ohella asiaa pitävät esillä urheilumaailman toimijoita yhdistävät kampanja ja yhteisöt, kuten olympialiike, #Sport4Climate, Pond Hockey ry ja Protect Our Winters (POW). POW on kansainvälinen liike, joka tarjoaa ammattiurheilijoille alustan toimia ilmastonmuuutosta vastaan ja aktivoi talviurheilun ystäviä ja lajien parissa toimivia yrityksiä ja yhteisöjä pelastamaan talvet.

Tiedotustoiminnan ohella urheilumaailmassa on mahdollista tehdä myös käytännön päästövähennyksiä. Tästä esimerkkinä on jääkiekkoliiga NHL, joka on selvittänyt tarkkaan toiminnastaan syntyvät ilmastopäästöt ja pyrkii nyt vähentämään niitä. Taustalla on havainto siitä, että ilmastonmuutoksen myötä perinteiset jääkiekkoharrastuksen kannalta tärkeät paikat, lampien jäille auratut luistinkentät ovat vaarassa hävitä Pohjois-Amerikassa.

Selvityksen mukaan merkittävimmät päästöt syntyvät jäähallien sähkönkulutuksesta, johon pyritään puuttumaan ensi tilassa, mutta huomiota kiinnitetään myös esimerkiksi otteluissa myytävän ruoan hävikin torjuntaan lahjoittamalla hävikkiruoka hyväntekeväisyyteen.

Nykyään ihmiset liikkuvat Euroopassa päivittäin keskimäärin 40-50 kilometriä ja näistä matkoista 70-80 % taitetaan henkilöautoilla. Kotimaanliikenteen ilmastopäästöt muodostavat noin 20% maamme kokonaispäästöistä ja tieliikenteen päästöt ovat yli 70% kaikista liikenteen päästöistä. Autoilulla on lentämisen jälkeen suurimmat yksikköpäästöt kilometriä kohden. Hiilidioksidipäästöjen lisäksi autoilu aiheuttaa hiukkaspäästöjä, ruuhkia ja meluhaittoja. Yksittäisen ihmisen liikkumisesta aiheutuviin päästöihin vaikuttaa eniten asuinpaikka. Haja-asutusalueilla etäisyydet ovat suurempia, joten jokapäiväisiä matkakilometrejä kertyy enemmän kuin tiiviissä kaupunkiympäristössä. Myös mökkeily ja matkailu kasvattavat suomalaisten liikkumisen päästöjä.

Pidemmillä matkoilla päästöjä voidaan vähentää siirtymällä käyttämään joukkoliikennevälineitä, tai kimppakyytejä ja taloudellisen ajamisen keinoja jos autoilu on välttämättömyys. Lyhyemmillä matkoilla pyöräily ja kävely ovat erinomaisia keinoja päästöjen vähentämiseen, sillä niistä ei synny päästöjä käytännössä lainkaan. Samalla ilmastoystävälliset liikkumisen tavat edistävät ihmisten terveyttä.

Myös tavallisimpien liikuntaharrastusten luonnonvarojen kulutuksesta suurimman osan aiheuttaa matkustaminen harrastuspaikkaan, varsinkin jos sinne ajetaan autolla. Jos siis haluaa pitää harrastustensa luonnonvarojen kulutuksen alhaisena, kannattaa niihin kulkea jalan, pyörällä tai julkisilla. Itse harrastuksen luonnonvarojen kulutuksella on merkitystä silloin, kun lajina on esimerkiksi moottoriurheilu tai jos harrastukseen tarvitaan paljon jäähdytettyä tai lämmitettyä tilaa. Ulkona lenkkeilyyn verrattuna kuntosalilla käynti kuluttaa luonnonvaroja 6 kertaa enemmän ja uimahallissa käynti 11 kertaa enemmän. Lisäksi 15 kilometrin automatka harrastukseen kolminkertaistaa sen luonnonvarojen kulutuksen.

Kävelemisen lisäksi myös pyöräily on mahdollista talvella Suomessakin. Ilmastonmuutoksen myötä lumipeitteinen aika vähenee entisestään, mutta nykyäänkin talvipyöräily on mukava, ekologinen ja terveellinen liikkumismuoto, kun on tutustunut oikeanlaisen vaatetuksen nikseihin ja osaa ottaa sääolosuhteet ajamisessa huomioon.

Ilmastonmuutokseen liittyy paljon voimakkaitakin ja usein negatiivisia tunnekokemuksia, kuten ahdistusta, pelkoa ja voimattomuutta, joiden olemassaoloa ei välttämättä haluta tai uskalleta myöntää. Konkreettisten päästövähennysten ohella liikunnan keinoja voidaan käyttää myös ilmastonmuutos-ilmiön ymmärtämiseen ja etenkin siihen liittyvien tunteiden käsittelyyn.

Viime aikoina on yhä enemmän alettu puhua ilmastoahdistuksesta. Ilmiö kärsi pitkään sosiaalisesti rakentuneesta vaikenemisesta. Aihe oli niin vaikea ja kipeä, että siihen liittyviä oireita väheksyttiin. Nyt aihe on onneksi noussut julkiseen keskusteluun laajemmin ja yhä useampi tuntee jo termin.

Ilmastoahdistus määritellään osaksi laajempaa ilmiötä nimeltä ympäristöahdistus. Molemmissa on kyse vaikeista tuntemuksista (mm. huoli, suru, pelko, voimattomuus, häpeä, ahdistus), jotka kumpuavat ympäristöongelmista ja niiden uhasta. Sekä ympäristö- että ilmastoahdistus ovat siis osa ilmiötä, jossa maailman tila vaikuttaa ihmisten mielenterveyteen. Ahdistus ei selity psyykkisellä haavoittuvuudella eikä ole sairaus, vaan se on ymmärrettävä reaktio suhteessa laajoihin ympäristöongelmiin.

Esimerkkejä erilaisista ilmastoahdistuksen oireista (mm. unihäiriöt, mielialan vaihtelut, ylivirittyneisyys ja energiatasojen vähentyminen) tunnetaan jo, mutta vielä ei ole olemassa kattavaa tutkimustietoa siitä, mitä kaikkia oireita esiintyy ja millaista dynamiikkaa niihin tarkalleen liittyy. Tutkimusta kuitenkin tehdään parhaillaan. Usein ilmastonmuutos tuo lisää stressitekijöitä perinteisesti stressiä aiheuttaviin kysymyksiin, kuten huoleen lapsista tai tulevaisuuden suunnitteluun. Usein ilmastoahdistus siis yhdistyy muihin ahdistuksen aiheisiin, kuten ammatinvalintaan liittyvään ahdistukseen.

Ilmastoahdistusta voi torjua tavallisilla stressinhallintatekniikoilla, mm. riittävällä unella ja liikunnalla, sekä puhumalla asiasta ystävien tai terapeutin kanssa. Usein ahdistukseen auttaa myös ilmaston puolesta toimiminen, mm. yhteiskunnallinen- ja kuluttajavaikuttaminen oman jaksamisen rajoissa.

Erilaiset toiminnalliset menetelmät, kuten musiikki, kuvataide ja tanssi ovat hyviä itseilmaisun keinoja, sekä tunteiden käsittelyn apunvälineitä, sillä toiminnan kautta tunteisiin voidaan päästä käsiksi jopa paremmin kuin puhumalla. Tavoitteena näissä menetelmissä on tarjota osallistujille mahdollisuus avata omaa sisintään ja ottaa käyttöön siellä piileskeleviä voimavaroja ilman teknisen osaamisen vaatimuksia. Lopputuotoksen laatu ei ole olennaista, vaan tärkeää on prosessi ja itse tekeminen. Turvallisessa ryhmässä voidaan mm. liikkeen ja tanssin kautta etsiä ja löytää itsestä tunteita ja persoonallisuudenpiirteitä, joita ei aikaisemmin ole tunnistanut tai pystynyt kohtaamaan.

Maria Sharapova @ Roland Garros
Maria Yuryevna Sharapova is an aggressive baseliner, with power, depth, and angles on her forehand and backhand. Despite her powerful game, Sharapova's greatest asset is considered to be her mental toughness and competitive spirit.

Holmenkollen Saturday 020313 1546
The Mens Pursuit race at the Holmenkollen, Oslo, Norway on Saturday 2nd March 2013. The race was won by Martin Fourcade, France.

Los Angeles Marathon 2013
Downtown Los Angeles California 1st & Main Street

HP Pavilion at San Jose
Sharks game

perhe pyöräilee maalaistiellä 2
9222716775_6b67c38e80_b

Dancing
Dancing Follow me on 500pix .

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos liikunnan opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Ilmaston muuttuminen muuttaa myös urheilumahdollisuuksia eri puolilla maailmaa ja toisaalta urheilumaailma ja liikunnan keinot voivat osaltaan auttaa myös ilmastonmuutoksen hillinnässä. Liikunnan opetus onkin muiden oppiaineiden ohella merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Ympäristöongelmia on yritetty ratkaista useiden vuosikymmenien ajan tieteen, kasvatuksen, politiikan, talouden, lakien ja teknologian avulla ainakaan vielä toivottuun lopputulokseen pääsemättä. Siksi viimeistään nyt on hyvä kysyä mikä rooli uskonnoilla voi olla ratkaisujen hakemisessa ja käytäntöön saattamisessa. Ainakin tämä rooli liittyy luontosuhteemme hoitoon, arvoihimme ja uskontokuntien kykyyn rohkaista kannattajiaan toimintaan yhteisen tulevaisuutemme puolesta. Uskontojen opetus onkin merkittävässä roolissa ilmastonmuutos -ilmiön syvällisessä ymmärtämisessä ja ilmastoystävällisen maailman rakentamisessa.

Nyrjähtänyttä luontosuhdetta hoitamaan

Metsästäjä-keräilijä -ihmiset elivät osana luontoa, täysin sen varassa. Tulen hyödyntämisen oppiminen, maanviljelytaito ja myöhemmin teollinen vallankumous ovat pikkuhiljaa mahdollistaneet ihmisen yhä suuremman omavaltaistumisen. Ruoantuotannon tehokkuus on kasvanut, energiantuotantojäjestelmä mahdollistaa sähkön käytön työn apuvälineenä ja kotien helpon lämmittämisen ja pyörän ja polttomoottorin avulla pääsemme liikkumaan paikasta toiseen ilman lihanvoimaa ja välittämättä kehomme asettamista rajoituksista. Huomaamattamme ja tarkoittamattamme arkea helpottavat keksinnöt ovat samalla johtaneet meidät ympäristökriisin keskelle.

1960-luvun lopussa alettiin käydä keskustelua siitä, onko ympäristökatastrofin syynä kristinuskon tulkinta Raamatun tekstistä, jonka mukaan ihmisen tehtävä on lisääntyä, täyttää maa ja tehdä kaikki olevainen ihmisen alamaiseksi. Kulttuurissamme on kuitenkin uskonnon ohella monia luonnosta vieraantumiseen johtaneita virtauksia. Kun luonnontieteet ja tekniikka kehittyivät, alettiin koko luonto ymmärtää suurena sieluttomana koneena. Luonnon pyhyyden tajusta haluttiin tietoisesti eroon, sillä pyhiä asioita suojaa tietty koskemattomuus. Uusien teknologisten keksintöjen avulla haluttiin ottaa maasta irti niin paljon kuin mahdollista.

Viime vuosikymmeninä kristillisessä teologiassa on joka tapauksessa alettu havahtua kirkon voimattomuuteen estää ympäristöongelmien syntyä ja motivoida toimimaan sen estämiseksi. Pitää paikkansa, että uskontulkinnat ovat usein olleet hyvin ihmiskeskeisiä, vaikka toisenlainenkin tulkinta olisi hyvin mahdollista.

Vaikka Raamatussa kirjoitetaankin luonnon kuuluvan ihmisen alamaiseksi, voidaan pitää harhaanjohtavaa tulkita lauselmaa irrallaan samassa yhteydessä korostetusta syvästä vastuullisuudesta. Maa on Herran ja ihmisen tehtävä on viljellä ja varjella maata.

Vanhan testamentin puolella korostetaan ihmisen yhteenkuuluvuutta muun luonnon kanssa, Luojan kätten jälkien ihmettelyä ja huolenpitoa eläimistä ja Uudessa testamentissa pelastuksen ymmärrettiin koskevan koko luomakuntaa (Room. 8). Esimerkiksi Franciscus Assisilainen on tulkinnut Raamatun tekstejä hyvinkin ympäristövastuulliseen sävyyn jo 1200-luvulla.

Havahtuminen on johtanut ekoteologian syntyyn. Se on uskontulkintaa, jossa halutaan nostaa pintaan Raamatun ja koko kristillisen perinteen luontomyönteiset lähtökohdat. Ekoteologien mukaan kristinusko ei ole yhteensovitettavissa kulutuskeskeisen elämäntavan kanssa. Ihmisen oikea asenne luonnon ihmeiden äärellä on ihmettely, yhteenkuuluvuuden taju ja rakkaus. Ne ovat vahvempia voimanlähteitä toimintaan luontosuhteemme parantamiseksi kuin syyllisyyden- tai velvollisuudentunnot.

Hengellisyys yhdistyy ympäristönsuojeluun myös hengellisessä ekologiassa (spiritual ecology), jonka perusideana on tieteen ja tutkimuksen, uskontojen ja henkisyyden, sekä ympäristönsuojelutyön yhdistäminen. Hengellisen ekologian kannattajat haluavat tarjota vaihtoehtoja nykyään vallalla olevalle ihmiskeskeiselle, dualistiselle ja materialistiselle maailmankuvalla ja pyrkien ratkaisemaan ympäristöongelmia tästä näkökulmasta.

Maailmankatsomukset ovat myös ympäristökasvatuksen tehokkuuteen voimakkaasti vaikuttava tekijä. Ympäristökasvatuksen tavoitteena on yleensä motivoida toimimaan ympäristön puolesta. Päämäärän saavuttamisen keinoiksi listataan esimerkiksi n. Palmerin puumallissa elämykselliset kokemukset luonnossa, ympäristö- ja luonnontietojen opiskelu, sekä mahdollisuus harjoitella ympäristötoiminnan taitoja käytännössä. Kasvamisen lähtöalustana toimivat henkilön omat merkittävät elämänkokemukset, joiden merkittävä osa on henkilön maailmankatsomus. Kansainvälisesti maailmankatsomusten merkitystä ympäristökasvatuksen pohjana on nostettu esiin jonkin verran, mutta Suomessa asia on jäänyt luonnontieteellisen oppimisen tavoitteiden jalkoihin.

Eri uskontojen luontosuhteissa on yhtäläisyyksiä ja eroja

Maailmankatsomus muokkaa myös luontosuhdettamme. Kun puhutaan uskontojen ja luonnon suhteesta, halutaan usein korostaa eri uskontojen näkemysten eroja ja tuoda esiin näkemyksiä siitä, että osa uskonnoista on lähempänä luontoa ja ympäristöystävällisempiä kuin toiset. 1980-luvun puolivälistä alkaen maailmanuskontojen edustajat ovat kuitenkin alkaneet tehdä yhteistyötä ympäristökysymyksissä. Vaikka uskontojen välinen dialogi on monissa kysymyksissä haastavaa, ovat ympäristökysymykset osoittautuneet kanavaksi löytää yhteisiäkin näkemyksiä. Aihetta on myös alettu tutkia paljon.

Uskontokuntien välisen dialogin ja tutkimuksen myötä on käynyt ilmi, että yhteistä on paljon. Esimerkiksi kaikki maailmanuskonnot näkevät ihmisen olevan osa luontoa, ei sen yläpuolella. Ihmisellä on vastuu ympäristöstään ja ihmisen ja luonnon tasapainoon on pyrittävä kaikin tavoin. Ympäristökysymysten nähdään olevan ennen kaikkea moraalisia, uskonnollisia ja hengellisiä kysymyksiä. Seuraavassa esitellään lyhyesti muutaman uskonnon näkemyksiä aiheesta erikseen.

Kristinuskon näkökulmia aiheeseen on käsitelty osittain jo edellä. Kristillinen ympäristöajattelu lähtee siitä, että ihminen on osa luontoa, luotua. Ihminen on myös vastuussa Jumalalle siitä, miten hän luontoa kohtelee. Ihminen ei omista luontoa, vaan luontoon tulee suhtautua kuten Jumala, rakastavasti. Kristillisen opetus muistuttaa siitä, että Jumalan luoma luonto on pyhä. Luonnon kunnioitus johtaa etsimään kohtuutta. Tämä liittyy olennaisesti yksinkertaisen elämäntavan ihanteeseen: kun karsii elämästä vähemmän tärkeää, alkaa erottaa paremmin sen mikä on todella olennaista.

Islamin luontokäsitys on pohjimmiltaan melko samankaltainen kuin kristinuskossa. Luonnon nähdään olevan osa Jumalan luomakuntaa tai ilmoitusta. Luonto ei ole varsinaisesti pyhää, mutta sitä kohtaan on samoja velvollisuuksia kuin muutakin luotua kohtaan: luontoa tulee kohdella hyvin, sitä ei pidä vahingoittaa ja luonnosta voidaan ottaa jotain vain perustellusti.

Ihmisten nähdään olevan erillisiä eläimistä, sillä heillä on kyky tehdä moraalisia valintoja. Ihmisen tehtävänä on kuitenkin toimia jumalan uskottuna ja luotettuna asiainhoitajana.

Islamissa painotetaan pragmaattisuutta. Käytännöllisiä neuvoja annetaan paljon esimerkiksi eläinten kohtelusta. Ihmisillä on eläimiin nähden valtaa ja niitä voidaan käyttää ruoaksi, vaatetukseen ja kulkuvälineinä, mutta tämä on tehtävä aiheuttamatta kärsimystä ja mahdollisimman suurta ystävällisyyttä noudattaen. Lisäksi monet muslimijohtajat ovat kehittäneet ohjeistuksia esimerkiksi vesivarantojen, kalavesien ja metsien suojeluun ja kestävään käyttöön.

Ympäristön huono kohtelu nähdään epäoikeudenmukaisena, ja siis vääränä tekona. Maanjäristykset, tulvat ja muut luonnonkatastrofit voidaan nähdä jumalan rangaistuksena, jonka hän antaa oikealta polulta eksyneille ihmisille. Luonnonlakien ei kuitenkaan nähdä olevan ristiriidassa Jumalan lakien kanssa.

Buddhalaisuus on uskonto tai elämänfilosofia, jota voidaan harjoittaa monella tavalla. Opetuksen ytimen muodostavat neljä jaloa totuutta, joihin johtaa jalo kahdeksanosainen polku. Lisäksi buddhalaiset turvaavat kolmeen jalokiveen, joista haetaan apua kärsimyksen keskellä. Buddhalaisuus kehottaa seuraajiaan meditoimaan, etsimään viisautta ja puhumaan ja toimimaan noudattamalla rehellisyyttä, kohtuullisuutta ja väkivallattomuutta. Tätä polkua seuraamalla voi lopulta vapautua kärsimyksestä ja päästä nirvanaan.

Luonnon ja ympäristön kunnioituksen voidaan nähdä olevan sisäänrakennettuna opetuksen ytimeen. Olennaisinta on kärsimyksen tuottamisen välttäminen ja ympäristöongelmat luonnollisesti tuottavat kärsimystä niin ihmisille kuin muillekin eliöille. Myös kohtuullisuuden etsiminen on keskeistä. Kohtuulliseen kuluttamisen määrään pyrkiminen edesauttaa ympäristökuormituksen vähentämistä monin tavoin. Esimerkiksi Mahayana-suuntauksessa buddhalaisia munkkeja kehotetaan harjoittamaan väkivallattomuutta, myötätuntoa ja ystävällisyyttä toisia eläviä olentoja kohtaan jopa siinä määrin, että he eivät saisi tappaa eläintä ruoaksi tai edes itsepuolustukseksi. Myös maallikoita kehotetaan kasvisruokavalioon, luonnossa meditointiin, pyhiinvaellukseen ja ympäristönsuojeluun sosiaalisen uskonnon harjoittamisen muotona.

Luonnonuskonnot (tai animismi) kattaa laajan joukon erilaisia, usein hyvin vanhoja uskontoja, joita harjoittavat erityisesti alkuperäiskansat. Lisäksi länsimaissa on nykyään jonkin verran myös nk. uuspakanallisuuden harjoittajia. Keskiössä ovat luonnonhenget tai voimat, jotka asuvat puissa, eläimissä, järvissä, vuorissa, kivissä jne. Luonnonuskonnoissa asioiden jaottelua luonnolliseen ja yliluonnolliseen ja henkeen ja materiaan pidetään merkityksettömänä, eikä sitä yleensä tehdä. Toisin sanoen kaikkea elollista pidetään pyhänä. Ihmisyys, sukulaisuus, yhteisöllisyys, moraalisuus ja henkisyys ulotetaan koskemaan koko ihmiskunnan lisäksi myös vielä laajemmalle.

Uskonnolliset arvot kannustavat ilmastotoimintaan

Paljon enemmän kuin luonnontieteellinen ongelma, on ilmastonmuutos eettinen ja moraalinen ongelma. Siihen liittyvät kysymykset oikeudenmukaisuudesta ja siitä, mikä on arvokasta.

Ympäristöongelmien ratkaisemiseen tarvitaan eettisiä tekoja, mutta tekojen pohjan voidaan ajatella olevan dogmatiikassa, ei etiikassa. Toiminta koko luomakunnan puolesta on esimerkiksi kristitylle ensisijaisesti uskonnollinen velvollisuus, joka heijastuu kaikkeen hänen käytännön toimintaansa.

Uskontojen roolista eettisen toiminnan kannustimena ilmastotalkoissa on keskusteltu viime vuosikymmeninä paljonkin. Roolin tärkeydestä ollaan melko yksimielisiä, mutta perusteluja on monenlaisia. Uskonnoilla on erityisiä ja perinteikkäitä tehtäviä yhteiskunnassa. Ne ovat eettisiä opettajia ja niillä on kyky nostaa esiin kiinnostavia eettisiä ja moraalisia pohdintoja ilmastonmuutoksen ratkaisuihin liittyen, tavalla joka täydentää tieteen, teknologian, talouden ja politiikan toimintoja. Uskonnoilla on myös laaja ja sitoutunut kannattajakunta ja kyky innostaa kannattajansa toimintaan, eli tarvittaessa myös kyky saada heidät painostamaan poliittisia päättäjiä kunnianhimoisempien päämäärien asettamiseen ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.

Ilmastonmuutokseen liittyviä eettisiä kysymyksiä voidaan pohtia myös ilman uskontojen osallistumista, esimerkiksi YK:n Agenda 2030:n kestävän kehityksen tavoitteet johtavat pohdintojen pariin luontevasti. Uskonnoilla on kuitenkin erityinen kyky muuttaa kysymyksenasettelujen kenttää siitä mikä on "välttämätöntä" siihen mikä on "toivottua", sekä voimistaa kollektiivista omaatuntoamme kannustaen toimimaan ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi yhdessä.

Uskonnon opetuksessa ilmastonmuutosta ja arvoja voidaan pohtia ilmasto-oikeudenmukaisuuden käsitteen kautta (ks. lisää tämän oppaan elämänkatsomustiedon artikkeli). Muita hyviä lähtökohtia pohdinnoille ovat ihmisten tasavertaisuus, erilaiset motivaatiot toimia oikeudenmukaisemman maailman puolesta, sekä ihmisten mahdollisuudet toimia yhdessä.

Kristillinen kirkko ilmastonmuutosta pysäyttämässä

Kuten edellä on jo todettu, voi uskonnolla olla hyvin voimakas vaikutus yksilöiden, ryhmien ja yhteiskuntien maailmankatsomuksiin, arvoihin, asenteisiin, päätöksiin ja käytökseen, niin hyvässä kuin pahassa. Uskonnot voivat siis tarjota myös vaihtoehtoisia tapoja nähdä luonnossa kulttuurisia, moraalisia ja hengellisiä merkityksiä, sekä määritellä ihmisen paikkaa luonnossa ja sitä miten hänen tulisi kohdella toisia eliöitä. Monien uskontojen opetukseen kuuluu näkemys, jonka mukaan luonto on pyhä. Useimmiten sitä mikä pyhää tai millä on hengellistä merkitystä, halutaan suojella ja kunnioittaa.

Kristillinen kirkko on viime vuosina alkanut ottaa näkyvästi kantaa ilmastonmuutoksen torjumisen puolesta. Kirkkokunnat ovat julkaisseet kannanottoja sekä yksin että erilaisina yhteenliittyminä ja yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa. Kirkkojen maailmanneuvosto on julkaissut oman kannanottonsa aiheesta ja Paavi Franciscus ja Konstantinopolin patriarkka Bartholomeus ovat varsin vahvasti ottaneet kantaa ilmastonmuutosta vastaan käytävän taistelun tärkeyden puolesta. Kansainvälisessä islamilaisessa ilmastonmuutossymposiumissa julistettiin myös islamilainen kannanotto vuonna 2015.

Puheiden lisäksi on ryhdytty myös toimiin. Esimerkiksi Suomen evankelis-luterilainen kirkko on julkaissut energia- ja ilmastostrategian, sekä sitä edeltävän ilmasto-ohjelman, jonka suositukset koskevat kirkkoa sen joka tasolla tavallisesta seurakuntalaisesta kirkon hallinnon keskuksiin. Strategia ja ohjelma haastavat koko suomalaisen yhteiskunnan mukaan ilmastotalkoisiin. Ohjelmassa perustellaan, miksi huolenpito luonnosta on osa kirkkomme hengellistä perustehtävää. Ohjelman otsikko Kiitollisuus, kunnioitus ja kohtuus kiteyttää ohjelman keskeiset arvot. Energia- ja ilmastostrategian konkreettisten tavoitteiden avulla Suomen evankelisluterilainen kirkko sitoutuu hillitsemään ilmastonmuutosta ja edistämään kestävää elämäntapaa käytännössä. Lisäksi vuodesta vuodesta 2012 lähtien on toteutettu valtakunnallista Ekopaasto-tiedotuskampanjaa, jossa innostetaan suomalaisia liittymään pääsiäispaastoon tavalla, joka osaltaan auttaa myös hillitsemään ilmastonmuutosta. Lisäksi jo joka neljäs seurakunta on saanut Kirkon ympäristödiplomin.

Ilmastoahdistusta torjumaan

Viime aikoina on yhä enemmän alettu puhua ilmastoahdistuksesta. Suuren kokonsa ja moniulotteisuutensa vuoksi ilmastonmuutos aiheuttaa helposti ahdistuksen tunteita aikuisillekin. Toimintakykymme säilyttämiseksi toivon ilmapiirin ylläpitäminen on kuitenkin tärkeää. Katastrofaalisen ilmastonmuutoksen seuraukset pystytään yhä välttämään. Vaikka tulevat sukupolvet joutuvat elämään jo nyt aiheutetun ilmastonmuutoksen seurausten kanssa, voivat seuraukset pysyä sen kokoisina, että niiden kanssa on mahdollista ylläpitää nykyisen kaltainen hyvinvoinnin taso. Suuri joukko ihmisiä tekee jatkuvasti töitä asian puolesta.

Ilmastoahdistus määritellään osaksi laajempaa ilmiötä nimeltä ympäristöahdistus. Molemmissa on kyse vaikeista tuntemuksista (mm. huoli, suru, pelko, voimattomuus, häpeä, ahdistus) , jotka kumpuavat ympäristöongelmista ja niiden uhasta. Sekä ympäristö- että ilmastoahdistus ovat siis osa ilmiötä, jossa maailman tila vaikuttaa ihmisten mielenterveyteen. Ahdistus ei selity psyykkisellä haavoittuvuudella eikä ole sairaus, vaan se on ymmärrettävä reaktio suhteessa laajoihin ympäristöongelmiin.

Ilmastoahdistus voi olla ongelma, jos se on niin voimakasta, että henkilö lamaantuu, mutta tavallisesti ilmastoahdistus ei ole sairaus. Ilmastoahdistus voi toimia myös merkittävänä voimavarana, mutta tämä edellyttää sitä, että henkilö löytää yhdessä toisten kanssa riittävästi aikaa ja tilaa tunteiden käsittelyyn sekä riittävästi toimintamahdollisuuksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

Esimerkkejä erilaisista ilmastoahdistuksen oireista (mm. unihäiriöt, mielialan vaihtelut, ylivirittyneisyys ja energiatasojen vähentyminen) tunnetaan jo, mutta vielä ei ole olemassa kattavaa tutkimustietoa siitä, mitä kaikkia oireita esiintyy ja millaista dynamiikkaa niihin tarkalleen liittyy. Tutkimusta kuitenkin tehdään parhaillaan. Usein ilmastonmuutos tuo lisää stressitekijöitä perinteisesti stressiä aiheuttaviin kysymyksiin, kuten huoleen lapsista tai tulevaisuuden suunnitteluun. Usein ilmastoahdistus siis yhdistyy muihin ahdistuksen aiheisiin, kuten ammatinvalintaan liittyvään ahdistukseen.

Tutkimuksissa on havaittu, että tietyillä ihmisryhmillä on taipumus altistua ilmastoahdistukselle muita helpommin. Näitä ryhmiä ovat:

Psyykkisen käsittelykapasiteettinsa kannalta erityisen haavoittuvassa asemassa olevat, kuten lapset ja nuoret sekä mielenterveysongelmista muutenkin kärsivät henkilöt

Sellaiset ihmisryhmät, joilla on elinkeinonsa tai elämäntapansa vuoksi vahva sidos ilmastonmuutoksen vuoksi muutostilassa oleviin ekosysteemeihin: esimerkiksi alkuperäiskansat, maanviljelijät, kalastajat, metsästäjät, luonnossa liikkujat (esimerkiksi talviurheilu) tai luontoon liittyvän uskonnollisuuden harjoittajat

Ilmastotoiminnassa ja ilmastotutkimuksessa aktiivisesti mukana olevat ihmiset: esimerkiksi ilmastotieteilijät ja ympäristöjärjestöjen vapaaehtoiset ilmastoaktivistit

Maailmalla psykologi- ja ympäristöjärjestöt, taiteilijat ja ympäristökasvattajat ovat luoneet ympäristöahdistuksen käsittelyyn oma-apua, materiaaleja, ryhmätoimintaa, tapahtumia ja vertaistukea. Suomessa ilmastoahdistuksen käsittelyyn on käytetty osallistavaa draamaa, kirjoittamistyöpajoja, taiteellisia menetelmiä ja ohjattuja pienryhmiä. Suoraan kouluun sovellettuja ilmastoahdistuksen käsittelyssä auttavia materiaaleja ei Suomessa ole toistaiseksi julkaistu, mutta niitä on kehitteillä.

Ilmastoahdistusta voi torjua tavallisilla stressinhallintatekniikoilla, mm. riittävällä unella ja liikunnalla, sekä puhumalla asiasta ystävien tai terapeutin kanssa. Usein ahdistukseen auttaa myös ilmaston puolesta toimiminen, mm. yhteiskunnallinen- ja kuluttajavaikuttaminen oman jaksamisen rajoissa.

Usko voi luoda lohtua ilmastonmuutokseen liittyvien ahdistuksen ja lamaannuksen tunteiden keskellä. Esimerkiksi kristinusko levittää sanomaa toivosta ja rohkaisee etsimään keinoja rakastaa ja kunnioittaa luomakuntaa. Kristinuskon Jumala on armollinen ja antaa voimia aloittaa uudelleen jos epäonnistuu yrityksissään muuttaa elämäntapaansa. Itselleenkin saa olla armollinen, eikä harteillaan tarvitse kantaa koko maailman taakkoja. Apuna voi toimia myös lapsenkaltainen ihmettely luomakunnan aarteiden keskellä. Lumouksen säilyminen elämässä voi olla vastavoima epätoivolle, lamaannukselle ja tarkoituksettomuudelle.

Tekstiin on poimittu otteita MIELI Suomen Mielenterveys ry:n julkaisemasta ja TT Panu Pihkalan kirjoittamasta raportista nimeltä Ilmastoahdistus ja sen kanssa eläminen (julkaistu keväällä 2019). Lue aiheesta lisää suoraan raportista: https://mieli.fi/sites/default/files/materials_files/ilmastoahdistusraportti-mieli2019-web.pdf

Tutustu ympäristöahdostuksen ja toivon teemoihin lisää: - Ilmastokasvatus ja tunteet -artikkeli (Pihkala 2019) on hyvin kattava, ilmainen sukellus aiheeseen erityisesti koulun näkökulmasta. Artikkelin lisäksi löydät Toivoa ja toimintaa -sivustolta tehtäviä tunteiden käsittelyyn oppilaiden kanssa. https://toivoajatoimintaa.fi/tunteet/
- Päin helvettiä? Ympäristöahdistus ja toivo. Panu Pihkala. Kirjapaja (2017).
10 suositusta ympäristöahdistuneelle

Älä koe itseäsi heikoksi tai epäonnistuneeksi, jos tunnet ympäristöahdistusta.

Arvosta ja kunnioita ympäristöahdistustasi.

Et ole yksin. Älä myöskään jää yksin.

Toimi, mutta älä koko ajan.

Etsi tasapainoa.

Harjoita itsesäätelyä.

Ystävysty tunteidesi kanssa.

Kuuntele kehoasi.

Kuuntele unia ja unelmia.

Hyväksy mielen vuodenajat ja hyödynnä kahden tason näkökykyä.

Lähde: Panu Pihkala/ http://ekoahdistus.blogspot.com/2018/09/10-suositusta-ymparistoahdistuneelle.html

Tehtäviä

2. MITEN IHMISOIKEUDET TOTEUTUVAT? Tutustutaan ihmisoikeuksien julistukseen ja mietitään miten sen mukaiset ihmisoikeudet toteutuvat maailmassa tällä hetkellä. Entä miten ilmastonmuutos vaikuttaa asiaan? Millainen tilanne on ehkä esimerkiksi vuonna 2030? Millaisia toimenpiteitä voidaan tehdä, jotta ihmisoikeudet toteutuisivat maailmassa hyvin nyt ja tulevaisuudessa?

3. USKONTOKUNNAT ILMASTONMUUTOSTA TORJUMASSA
Tutustutaan eri uskontokuntien ilmastonmuutokseen liittyviin näkemyksiin ja tehdään niistä pienet esitelmät. Materiaalia aiheesta löytyy täältä:

Climate change statements from world religions (The Forum Religion and Ecology at Yale) http://fore.yale.edu/climate-change/statements-from-world-religions/

4. ERILAISET TULOT, ERILAISET PÄÄSTÖT Pohditaan tuloerojen ja hiilipäästöjen maantieteellistä keskittymistä esimerkiksi seuraavan kahden artikkelin pohjalta:

6. ÄÄNIMAISEMIA Tehdään retki metsään tai toteutetaan äänimaisema luokkaan esimerkiksi YouTube-videon avulla. Vastakohtana luonnon äänille pohditaan myös kaupungin äänimaisemaa. Kumpi puhuttelee? Maisemien hengellisyyden lisäksi voidaan arvioida äänimaisemien synnyttämiä CO2-päästöjä/sitoutumista.

Mitä jos metsän äänimaisemassa kuulukin moottorisahan ääni. Mitä tunteita se herättää? Mitä tarkoittaa itseisarvo? Onko luonto itsessään arvokas, vai määritellänkö sen arvo saavutettavien hyötyjen perusteella? Mitä ovat arki- eli välinearvot?

Kuka "hoitaa" luontoa? Kuka ylläpitää luontoa, metsää, maisemaa?

7. LAUSEITA YMPÄRISTÖAHDISTUKSESTA
Rakentakaa pienissä ryhmissä ilmastonmuutokseen liittyviä minä-muotoisia lauseita (esim. 6kpl), joissa kussakin on yksi seuraavista sanoista: Voimattomuus, pelko, oikeudenmukaisuus, syyllisyys, kiinnostus, suru, toiveikkuus, häpeä, ristiriitaisuus, optimismi, ahdistus, hyvyys, innostus
Esim. 1. Tunnen häpeää sen vuoksi, että elämäntapamme on ilmastolle niin kuormittava.
Esim. 2 . Ilmastonmuutos herättää minussa pelkoa, koska en tiedä mitä se voi saada aikaan.
Esim. 3 Olen innostunut oppimaan uutta ilmastonmuutoksesta ja toimimaan ilmaston puolesta.

Kuvagalleria

[su_divider top="no" divider_color="#dedede" size="0″]

Nämä kuvat ovat vapaasti käytössäsi kyseisen kuvan CC-lisenssin mukaisesti (Esim. mainitse kuvaaja käyttäessäsi kuvaa).
Kuvaajatiedot ja alkuperäiskuvat löydät Flickr-kuvagalleriasta täältä.

Lähteitä ja lisälukemista

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmastonmuutos uskontojen opetuksessa Ilmastonmuutos vaikuttaa ihmisten toimintaan ja luonnonympäristöihin nyt ja etenkin tulevaisuudessa. Ympäristöongelmia on yritetty ratkaista useiden vuosikymmenien ajan tieteen, kasvatuksen, politiikan, talouden, lakien ja teknologian avulla ainakaan vielä toivottuun lopputulokseen pääsemättä. Siksi viimeistään nyt on hyvä kysyä mikä rooli uskonnoilla voi olla ratkaisujen hakemisessa ja käytäntöön saattamisessa.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ludovico Einaudi - "Elegy for the Arctic" - Official Live (Greenpeace)

# data[].attributes.attachment_link.title
Wildlife Library - Messages From The Wild

# data[].attributes.attachment_link.description
Explore our collection of short interviews, where we've teamed up with a group of experts who take on the role of their chosen animal. They haven't a clue what they are going to be asked - they just think like their animal and answer on their behalf.

# data[].attributes.body
Powerpoint to accompany the senior lesson on Food and Farming

# data[].attributes.headline
Food and Farming: infants to 2nd classes

# data[].attributes.subject
Food and Farming: infants to 2nd classes

# data[].attributes.attachment_link.title
Food and Farming Junior C and N Summit 2023

# data[].attributes.headline
Lesson notes for Food and Farming: where does our food come from

# data[].attributes.subject
Lesson notes for Food and Farming: where does our food come from

# data[].attributes.body
Lesson notes for the junior food and farming video (junior infants to second class)

# data[].attributes.attachment_link.title
Lesson Notes for Food and Farming Junior

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduction to Mindfulness Rooted Ecotherapy

# data[].attributes.attachment_link.description
An online resource focused on the unequal and unjust nature of the world today. It offers resources to stimulate debate and discussion about the issues and challenges we face and which encourage us to make decisions about the type of world we need and want to create.

# data[].attributes.body
A selection of 20 resources that have been recommended by teachers.

# data[].attributes.attachment_link.title
Resources — Classrooms for Climate Justice

# data[].attributes.attachment_link.description
Meet the educators pioneering climate justice research, fostering youth-led and intergenerational responses to environmental challenges.

# data[].attributes.headline
BirdWatch Ireland Resources for Teachers

# data[].attributes.subject
BirdWatch Ireland Resources for Teachers