# data[].attributes.body
Aristoteles Historia animalum var den første systematiske oversikten over dyreriket. Den plasserte også mennesker sammen med firbente dyr. Dette førte til en bedre oversikt over artene i verden.

# data[].attributes.body
Robert Hooke beskrev celler for første gang, og kalte dem for cellulare. han så at de var bygd opp av romliknende strukturer, og 200 pr senere kunne vi se dem gjennom mikroskop.

# data[].attributes.body
Nytt systematisk oversikt, den binominale navnsetting (slekt art) ble foreslått av Carl von Linné i 1707, og er det systemet vi bruker idag.

# data[].attributes.body
Charles Darwin kom med hans evolusjonsteori, som handlet om at livet er i konstant utvikling, og variasjon mellom arter har med tilpasning og utvikling å gjøre.

# data[].attributes.body
i 1865 var mikroskoper godt nok utviklet til å kunne se strukturen i cellene. Dette åpnet for muligheter til å forske videre på celler og DNA.

# data[].attributes.body
betegnelsen kromosomer ble foreslått, og forskere begynte å fokusere på hva de kunne brukes til og hvilken hensikt de har.

# data[].attributes.body
Gregor Mendels lover om arv fra 1866 ble gjenoppdaget. Loven går ut på en lovmessig overføring av arvelige egenskaper, noe han baserte på et eksperiment med erteplanter.

# data[].attributes.body
i 1940 ble økologi et eget fagfelt, hvor folk studerer samspill mellom arter, omgivelser, næringskjeder og kretsløp.

# data[].attributes.body
James Watson og Francis Crick beskrev Strukturen til DNA-molekylet. Dette åpnet veien for forståelse av hvilken rolle DNA og RNA har.

# data[].attributes.body
Forskere fnat ut at DNA kunne kopieres til RNA, som videre sørget for at aminosyrene ble riktig sammenkoblet.

# data[].attributes.body
Genteknologi utviklet seg, og tidlig 1970-årene kunne man klippe ut biter av DNA og sette inn i andre organismer ved hjelp av enzymer (transgene organismer).

# data[].attributes.body
Første gang DNA-spor ble brukt i norsk rettsak. Dette gjorde at sannsynlighetene for å dømme de riktige personene i rettssaker.

# data[].attributes.body
Første gang menneskets genom ble fullt sekvensert. Det gjorde for eksempel enklere for politiet å lage DNA-profiler for å finne gjerningspersoner.