# data[].attributes.body
19 år gammel

Har Borderline

Har altid været et skrøbeligt barn

Ubalance tog til i 2.g.

Resulterede i alkoholmisbrug og indlæggelse på Ballerup Psykiatrisk afd. Efter et langt sygdomsforløb med udredning har hun fået diagnosen. Nu har hun genfundet troen på at der er en mening med det hele og en lyst til at leve.

Selvskade

Galoperende angst

Svært ved at regulere følelser

Voldsomme op og nedture.

Forældre fortæller:

De opdagede at noget var galt fordi hun mere og mere ikke gad noget. Når de snakkede om det handlede det om at hun ikke følte hun slår til i skolen. Fik overtalt hende til at starte på nyt gymnasie. Men 2 mdr. efter knak filmen og hun måtte indlægges.

De havde ikke set det komme, hun havde ikke delt noget og de er kede af at hun ikke har kunne og ville dele det. Står bare på sidelinjen og føler ikke man kan gøre noget.

Far tror det bunder i at hendes mor altid har været syg. Hun mistede en veninde som 11-årig, som døde. Hun har aldrig følt sig vellidt. Dårligt selvværd.

Da hun blev indlagt:

Kunne slet ikke koncentrere sig i skolen.

Festede og drak mere og mere.

Lå bare og kiggede ind i væggen.

Troede hun kunne drikke problemerne væk.

Skulle bare ud og sidde på en bænk og drikke med en veninde. Smuglede flasker ud af huset.

Nogle gange kom hun ikke hjem om natten.

Så begyndte hun at skære i sig selv.

Misbrug var også en selvskadende adfærd.

Selvskade især under angstanfald.

Vil gerne være bloddonor. Det kan man ikke når man har åbne sår. Så begyndte hun at drikke og ryge hash i stedet for, for at dulme angsten og flygte fra alt det der skete inde i hovedet. Flugt fra hvem hun er.

Meget konfliktsky, så det går ud over mig selv, en væg eller jeg råber af familie. Angst trigges i tog, metro. Også engelsktimerne, men ved ikke hvorfor. Angsten kom bare. Hun hyperventilerede, men nu får hun medicin for det, så nu er det mest svedige håndflader.

Hun kom til læge ad nogle gange og fik en depressionsdiagnose og blev indlagt på PAM til udredning. De havde svært ved at finde ud af hvad hun fejlede. Troede i starten det var en mild grad af skitzofreni, fordi hun så ting i mørket, når hun havde angst. Men til sidst landede de på borderline.

Kendetegn for Dortes borderline:

Hendes borderline er kendetegnet ved at følelserne er svære at regulere. I de gode perioder er alt godt og der er meget humør og energi, motivation og deltagelse i aktiviteter.

De dårlige perioder ser du mig ikke. Isolerer sig fuldstændig. Ingen kan hjælpe hende. Hun klarer det selv. Der ligger jeg under dynen, ingen personlig hygiejne. Snakker ikke med nogen. Tager ikke telefonen.

Det kan skifte fra dag til dag eller uge til uge. Det er lidt forskelligt.

Når hun har haft det dårligt har hun eksperimenteret meget med hvem hun er. Prøvet at være hård. Men er i virkeligheden bare en stille nørd eller 'Dorte på 19 år, født på en tirsdag.'

Lige nu sidder hun på et uddannelsessted hvor hun bare sidder og piller sig selv i navlen.

Er i behandling. Får mange lektier for og arbejde med sig selv og sin personlighed, hvordan hun reagere og bevare en stabil hverdag.

Målet er lige nu at gennemføre 3.g - måske på HF enkeltfag.

Drømmer om liv med arbejde, familie, børn og en masse hunde.

Anbefaling:

Accepter hvor du er.

Læs ikke så meget om diagnoser før du får en.

Du skal ikke gøre dig mere syg end du er.

Du er ikke syg men psykisk sårbar.

# data[].attributes.body
Livet med borderline kan være præget af store følelsesmæssige udsving, udfordringer med tætte relationer og en konstant følelse af usikkerhed.

Personer med borderline oplever ofte stærke reaktioner på afvisninger og svigt, hvilket kan føre til konflikter og ensomhed. Impulsiv adfærd er almindelig, hvilket kan gøre det svært at opretholde stabile forhold og hverdagsrutiner.

Mange har en usikker selvopfattelse og kæmper med at finde en balance mellem nærhed og distance i relationer.

Symptomerne kan dog aftage med alderen, og terapi kan hjælpe med at opbygge et stabilt liv.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
a shiny, new browser.

MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.attachment_link.description
MindMeister uses the latest technology to ensure a fast and intuitive user experience. Please upgrade your browser to take full advantage of our app. Here a three of our users' favorites:

# data[].attributes.body
Med henblik på at fremme den mentale sundhed og trivsel på afdelingen (for jer og patienterne) skal I arbejde med safewards.

I skal formidle de 10 tiltag til jeres kollegaer og komme med eksempler på og vise, hvordan I kan arbejde med dem på afdelingen.

Har vi tid samler vi jeres tiltag op på klassen.

Vi laver arb sammen ved at anvende videnskonstruktion - Stina giver intro

# data[].attributes.headline
Arbejdsmiljø - Trivsel på arbejdspladsen

# data[].attributes.subject
Arbejdsmiljø - Trivsel på arbejdspladsen

# data[].attributes.body
Målet med trivselsdagen er at:

Øge bevidstheden om psykisk arbejdsmiljø og dets betydning.

Styrke sammenholdet og samarbejdet mellem kolleger.

Give redskaber til at håndtere stress og udfordringer i det daglige arbejde.

Skabe en positiv og åben atmosfære på arbejdspladsen.

Trivselsdagens Program

Formiddag:

Velkomst og introduktion: Kort præsentation af dagens tema og formål.

Workshop: Stresshåndtering: Praktiske øvelser i mindfulness, åndedrætsøvelser og afspænding.

Gruppeopgave: Identificer styrker og udfordringer: Deltagere arbejder i grupper for at identificere, hvad der fungerer godt i det psykiske arbejdsmiljø, og hvor der er plads til forbedring.

Eftermiddag:

Gæstetaler: En ekspert inden for psykisk arbejdsmiljø deler viden og erfaringer.

Aktivitet: Teambuilding med fokus på tillid og samarbejde.

Afslutning: Opsummering af dagen og konkrete handlingsplaner for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.

Mini-Øvelse

Øvelse: "Ros og anerkendelse"

Formål: At øge bevidstheden om betydningen af positiv feedback og anerkendelse.

Fremgangsmåde:

1. Del klassen op i mindre grupper.

2. Hver person skriver tre positive ting ned, de sætter pris på ved en kollega i gruppen.

3. Tager turen rundt i gruppen, hvor hver person læser deres positive kommentarer højt.

# data[].attributes.body
Stimulering af høresans:

meditationer, kort og lang

'white noise' og rumlig lyd (bølger, regn mm.)

Stimulering af duftesansen:

aromaterapi med lavendel (afslapning), peppermint (fokus) orange (glæde, motivation).

# data[].attributes.body
VARIGHED

Behandlingsforløbets varighed er 3 mdr. med mulighed for forlængelse ved god effekt.

MØDER

Ugentlige møder mandag og torsdag online med SSA.

SIKKERHEDSPLAN med sansestimulerende aktiviteter.

Sikkerhedsplan på mobil i Min Plan App

Vi har sammmen med Dorte lavet 3 mulige sansestimulerende aktiviteter, der passer til hendes top 3 triggers af angst.

A: Ved manglende koncentration i klasselokalet

1. Tag Airpods på og afspil lyden af regn

2. Brug roller med duft af Peppermint og orange olie til at fokusere og motivere

B: Når du bliver ked af det i skolen, fordi hun ikke får hjælp

1. Tag Airpods på og gå ud på et toilet, hvor hun kan være alene.

2. Brug roller med duft af lavendel til at berolige

3. Sæt kort (8 min.) meditation med kropsscanning mod angst på og lytte den til ende.

C: Når du ikke kan komme ud af sengen

1. Brug roller med duft af lavendel til at berolige og orange til at motivere

2. Tag Airpods på og sætte lang meditation (30 min) på for at slippe angst og uro. Lyt den til ende.

3. Rejs dig og gå en tur rundt om huset, mens du lytter til din yndlingsplayliste 'Happy songs'

EVALUERING:

På de ugentlige møder evalueres episoder med angst og hvordan det har lykkedes Dorte at gribe til aktiviteterne i hendes sikkerhedsplan.

Evt. laver vi kropsscanningsmeditation sammen online for at minde Dorte om den gode effekt den har og træne hende i nærværet.

Evt. psykoedukation i forhold til genopfriske hvorfor vi videnskabligt ved at sansestimuleringer virker godt imod angst og hvordan det kan give hende mere livskvalitet at blive trænet og mestre disse teknikker.

Vi kan også bare snakke om hvordan dagene ellers er gået og om der er noget der fylder.

# data[].attributes.body
Psykisk sårbare mennesker - særligt med angst.

Borger: Dorte 19 år, født på en tirsdag. Har boarderline. Lider ofte af angst som handlingslammer hende.

Top 3 triggers af angst:

1. Når hun ikke kan koncentrere sig, fordi der er meget snak i klassen. Bliver vred og frustreret, får mange tanker som hvad de andre tænker, usikker, hyperventilerer og går.

2. når hun har svært i skolen og ikke får hjælp af læreren og bliver ked af det. Voldsom negativ indre dialog, knude i maven, svært ved at få vejret, bare lyst til at flygte fra det og tage hjem.

3. Når hun ligger under dynen og ikke kan tage sig sammen til at gøre noget fordi hendes negative indre dialog om sig selv, gør hende handlingslammet. Tror ikke på hun kan noget. Orker ikke, opgivende, håbløs. Vil bare blive i sengen og vente på det går over.

# data[].attributes.body
I Nexus har vi oprettet en tilstand, hvor handleplanen også er beskrevet. Hvert online møde med Dorte afsluttes med at vi sammen opretter et journalnotat, hvor vi sammen formulerer og dokumenterer hvad hun har oplevet på mødet, hvad SSA har observerer i samtalen og om der er noget vi vil reagere på med evt. ændringer i planen eller aftaler om hvad der arbejdes med indtil næste møde.

Journalnotatet laves sammen med Dorte, fordi det betyder meget for hende at være inddraget og medansvarlig i hendes forløb. Det motiverer hende, at vi viser hende den tillid, fordi hun tidligere har følt sig som en forsøgskanin uden indflydelse eller noget at skulle have sagt.

Et journalnotat kunne se sådan ud:

xxxxxxx

# data[].attributes.body
Brug af sansestimulerende aktiviteter: brugen af sansestimulerende aktiviteter, især i klasselokalet, har været effektiv. Dorte føler sig mere inddraget og motiveret i sin behandling.

Udfordringer: der er stadig behov for yderligere støtte til at implementere morgenrutiner og håndtere skolevanskeligheder uden at blive overvældet af negativ indre dialog.

Motivation: Dorte har følt sig støttet af at have en sikkerhedsplan på sin mobil. Dorte har været aktiv og engageret i online møderne. Hun har værdsat, at hendes input bliver taget alvorligt, og at hun har medansvar for sin behandlingsplan. Dette har styrket hendes motivation.

Fremadrettet fokus: Der har været succes med psykoedukation om sansestimuleringens videnskabelige baggrund, hvilket har hjulpet Dorte med at forstå betydningen af teknikkerne.

# data[].attributes.body
Video med kriseplan og sansestimulering som løsning for Dorte med borderline.

# data[].attributes.body
En ny kollega starter og da du ikke skal arbejde i weekenden, vil du videre informere om borgeren Dorte til den nye kollega, som har hendes weekendbesøg.

Kollega skal informeres om:

Idé: kort beskrivelse af Dorte og hendes tilstand lige nu og hvor hun er i sit behandlingsforløb:

Forslag til tekst:

Beskriver sig selv som: 'Dorte på 19 år, født på en tirsdag.'

Lige nu er Dorte i en skidt periode, som er kendetegnet ved at hun isolerer sig fuldstændig. Hun tænker ikke at nogen kan hjælpe hende. Hun vil bare klare det selv. Det gør hun ved at ligge under dynen hele dagen og vente på at det går over. I disse perioder går Dorte ikke op i personlig hygiejne. Snakker helst ikke med nogen. Tager ikke telefonen. Åbner ikke døren.

I hendes behandlingsforløb arbejder vi på hvordan hun får motiveret sig selv til at komme op, især i de dårlige perioder, hvor hun ikke kan overskue noget.

Kollega skal vejledes om:

Idé: at hjælpe Dorte med at overskue 3 faste rutiner, hun træner at udføre dagligt.

1. at stå op

2. gå på badeværelset og børste tænder

3. spise morgenmad, yoghurt med cornflakes.

Målet er ikke at 'overtale' Dorte, men at gøre opgaven så overskuelig at hun kan motivere sig selv. Det gøres ved at tale om troen på hende og hvordan det hjælper hende tættere på drømmen om at gennemføre en uddannelse.

Og hun har en kaffeaftale med en veninde kl. 11, som hun skal være klar til.

Kollega skal instrueres i:

Idé: hvordan man kommer ind i lejligheden hos Dorte, hvis hun ikke selv lukker op. Dorte har fået installeret et elektronisk/digitalt låse system på døren, som virker med mobilen.

Instruktion til brug af elektronisk/digital dør-lås.

1. Åbn app på arbejds-telefon

2. Indtast dine kommune-login oplysninger

3. Hold telefonen op til døren og swipe den runde knap opad for at låse op.

4. Døren siger højt bip og du kan gå ind og sige godmorgen.

Først skal I definere hvad I gerne vil videregive til den nye, om X

(hvad der relevant for hende at få viden om lige nu).

Dernæst skal I vurdere, om I skal informere hende, vejlede hende eller instruere hende. Hvad er forskellen på de tre, og hvornår vil I gøre hvad?

# data[].attributes.body
Udfør en dataindsamling og skriv et plejenotat på Dorte og brug sygeplejeprocessen.

# data[].attributes.body
ONSDAG:

I skal planlægge et miljøterapeutisk aktivitetsforløb til Dorte eller Benjamin.

I skal lægge vægt på jeres proces.

I skal lave videofrekvenser der viser jeres autentiske samtaler om, HVORDAN I planlægger jeres aktivitetsforløb.

I vælger efterfølgende en platform fra Studietube, til at samtale og vise jeres proces.

# data[].attributes.body
Du er kontaktperson for Dorte, som er blevet indlagt på røde papirer.

Efter et par dage vil hun gerne hjem. Hun bliver ved at være opsøgende og beder dig udskrive hende. Hun virker til at have en god dag.

Kan du hjælpe hende i forhold til udskrivelse?

Hvilke regler gælder egentlig for patienter indlagt på røde og gule papirer?

Hvem beslutter hvad?

Som kontaktperson kan vi støtte Dorte i hendes ønske om udskrivelse, forstå hendes ønsker og bekymringer.

Giv hende information om processen og hvad der skal til for at kunne blive udskrevet.

Sørg for, at Dorte’s ønske om udskrivelse bliver formidlet til lægen og det psykiatriske team.

Følg op på, at hendes situation bliver vurderet.

Regler for Indlæggelse på Røde og Gule Papirer

1. Røde Papirer (Tvangsindlæggelse):

Lægen vurderer, om udskrivelse er forsvarligt. Hvis ikke, kan patienten ikke udskrives uden videre vurdering af det psykiatriske team og eventuelt en dommer.

2. Gule Papirer (Frivillig Indlæggelse):

Lægen vurderer, om patienten kan udskrives, men det er lettere at udskrive patienter, der frivilligt er indlagt, hvis de ønsker det.

Hvem Beslutter Hvad?

Lægen: Har hovedansvaret for at vurdere, om udskrivelse er sikker.

Psykiatrisk Team: Giver input til beslutningen.

Dommer: Kan blive involveret ved tvangsindlæggelser, hvis der er klager.

# data[].attributes.body
1. Introduktion til kognitiv diamant:

Den kognitive diamant hjælper os med at forstå, at vores tanker, følelser, krop og adfærd er tæt forbundne, og at vi kan påvirke vores velbefindende ved at arbejde på at ændre én af disse områder.

Tanker er de ting, vi tænker på hele tiden. Det kan være, hvad vi tænker om os selv, andre eller situationer. For eksempel kan man tænke, "Jeg er ikke god nok" eller "Ingen kan lide mig".

Følelser er de ting, vi føler indeni. Det kan være følelser som glæde, tristhed, vrede eller angst. For eksempel kan man føle sig trist, når man tænker, at man ikke er god nok.

Kroppen reagerer på vores tanker og følelser. Når vi er stressede eller nervøse, kan vi få ondt i maven, hjertebanken eller blive svedige. For eksempel kan man få ondt i maven, når man er nervøs.

Adfærd er det, vi gør. Det kan være ting som at undgå at tage til en fest, fordi man er nervøs, eller at råbe, når man er vred. For eksempel, hvis man tænker, at ingen kan lide en, kan man vælge ikke at gå til sociale arrangementer.

2. 5 kolonne skema:

I skemaet ovenfor har vi dokumenteret hvilke tanker og følelser Benjamin har, da vi møder ham på afdelingen? Det viser hvordan tankerne påvirker Benjamins følelser, hans krop og adfærd?

Gennem processen med at udfylde skemaet har Benjamin fået en god forståelse af hvordan de fire hjørner hænger sammen og påvirker hinanden, fordi vi nogle gange udfylder noget om kroppen først og så kan spore det tilbage til en indledende tanke. Andre gange er det en adfærd, som kan kobles til en følelse, som så forbindes med en tanke. Når vi har fat i tanken, kan vi begyndte om ændre den til noget mere positivt.

3. Huskekort:

I skal hver især udarbejde huskekort, hvor der står beroligende ord eller eksempler på aktiviteter som I vil kan vejlede Benjamin i at anvende.

BEROLINGENDE ORD:

"Tanker er ikke farlige – de er bare tanker."

"Jeg er ikke alene – hjælp er tilgængelig."

"Jeg kan stoppe op, tage en pause og tælle til 10."

"Jeg har styrken til at komme igennem dette."

"Tag tre dybe indåndinger og fokuser på min vejrtrækning."

"Lyt til min yndlingsmusik."

"Skriv mine følelser ned, før jeg reagerer."

Vi har udgangspunkt i, da Benjamin var 15-16 år og var indlagt første gang.

# data[].attributes.body
Benjamins Jeg-funktioner:

Da Benjamin bliver indlagt er hans sårbarhed stor og hans angstniveau højt, især social angst.

• Han observeres som hissig og eksploderer, når der stilles krav til ham, han ikke er forberedt på.

• Han observeres have tankeblokeringer, hvor han bare stirrer ud i luften eller rumination.

• Han beskriver hallucinationer på både syn og hørelse, som kan presse ham ud i psykotiske tilstand hvor beroligende PN er nødvendigt.

Jeg-funktioner, der er særligt relevante at arbejde med ud af de 12 Liv Strand beskriver er:

• Nærhed og afstand (moderligt støttende)

• Skærmning (moderlig støttende)

• Realitetsorientering (faderligt støttende)

• Praktiske gøremål (kombination af M/F støtte)

• Kontinuitet og regelmæssighed (kombination af M/F støtte)

• Krav og mål (kombination af M/F støtte)

• Grænsesætning (kombination af M/F støtte)

Plejenotat 1:

Da borger tilbydes at gå en tur sammen med UT og 2 andre borgere ude i haven, bliver borger straks hissig og eksploderer med skældsord, mens han trækker sig tilbage på værelse og smækker døren. Da borger er rolig igen, snakker vi om hans behov, når der stilles nye krav til ham, som han ikke er forberedt på. Hvordan han kan udtrykke sit behov for regelmæssighed og hvordan han kommunikere sine grænser på en konstruktiv måde. Han vil gerne øve sig på ikke at eksplodere og vi har aftalt, at vi fremover snakker med ham i god tid om ændringer i hans daglige plan, fremfor at komme med impulsive forslag.

Plejenotat 2:

Borger og UT laver aftale om at han skal rydde op på sit værelse i dag. Senere observeres borger siddende i sofaen og bare stirrer ud i luften. Han beskriver sine tanker som helt blokerede og han ikke aner hvordan han skal komme igang. Jeg støtter ham ved at bryde oprydningen ned i små skridt og kigger løbende ind til ham for at hjælpe ham fra én lille opgave til den næste. Borger lykkedes med oprydning, når der gives nærværende rummelig støtte.

Plejenotat 3:

Borger nævner flere gange på vagten, at han ser en kat gå rundt udenfor eller under spisebordet i fællesstuen. Det gør ham lidt nervøs. Jeg fortæller ham, at jeg ikke oplever at se nogen kat og vi går ud og kigger sammen. Det støtter ham at have tillid til mine sanseindtryk og vi aftaler, at han fremover kan komme også spørge, når han ser katten, da det kan hjælpe ham med at orientere sig tilbage til realitet.

# data[].attributes.body
På den lukkede psykiatriske afdeling hvor du er i oplæring, skal du kobles på som ny kontaktperson for Benjamin, som du tidligere har hilst på.

Reflekter over din rolle som kontaktperson i psykiatrien.

Tag udgangspunkt i Benjamins fortælling om hans tidlige sygdom, da han var 15-16 år.

I skal vise/filme jeres første møde med Benjamin, og vise hvordan I vil anvende tidevandsmodellen ved Benjamin.

Hvad er dit ansvar som kontaktperson når patienten udskrives til eget hjem?

Hvem kunne det give mening at koordinere og samarbejde med når Benjamin udskrives til eget hjem?

Hvad tænker I om at Benjamin har været på ureguleret medicin i 10 år?

Hvilken rolle spiller en kontaktperson eller en støttekontaktperson i denne del af behandlingen?

# data[].attributes.body
Nu 32 år.

Blev diagnostiseret som 14-årig.

Fik det dårligt efter forældres skilsmisse.

Indtil da et helt alm barn.

Derefter mere indadvendt. Besøgte ikke længere venner. Blev meget meget hurtig hissig. Eksploderede simpelthen. Havde social angst og svært ved andre mennesker. Kunne ikke tage bussen, gå med ud og handle, eller bare familiefester. Det havde han det rigtig svært med.

Det lagde underviser mærke til.

Hun tog fat i forældre. Herefter henviser læge ham til psykiatrien.

Herefter gik han meget hjemme. Der var ingen tilbud til ham, fordi han ikke var myndig endnu. Kun en ugentlig samtale nede i Psykiatrien en gang om ugen. Men det var slet ikke nok. Men sådan var det ude i Vestjylland. Blev meget depressiv og indadvendt.

Blev indlagt i slutningen af 9. kl. i 4 mdr. og fik diagnosen hebefren (ungsdoms) skizofreni.

Som 16 årig kom han på en institution, men boede der kun et halv år, men de andre var meget udadreagerende og det passede slet ikke til hans social angst. Det gjorde ikke noget godt for ham. Så kom han hjem igen og gik bare rundt om sig selv derhjemme. Måtte bare lade tiden gå.

Det er en hård måde at slutte folkeskolen uden at kunne starte på en ungdomsuddannelse. Følte at han fik et stempel og at så skulle han være sådan en spøjs fætter resten af hans liv. Følte lidt at livet var slut.

Først da han blev 18 kunne han komme ind i socialpsykiatrien og får lejlighed på et bosted og fik en kontaktperson, som kunne hjælpe og give tilbud om behandling.

Vigtige symptomer hos Benjamin:

Depressiv

Tankeblokering (bare sidde og stirre tomt ud i luften)

Angst (social)

Hallucinationer (især hvis han ignorerede symptomer)

Synshallucinationer kunne være ansigter ud af væggene som ville æde ham eller en kat der kom gående.

Hørelseshallucinationer: ringeklokken ringede flere gange. Også når han pillede batterierne ud.

Kunne lede til psykoser, hvor han måtte på PAM og få beroligende eller PN derhjemme og sove det væk.

Fra 18-20 fik han meget hjælp og værktøjer som han stadig bruger. Men har også lært at nogle af symptomerne også er en del af hans personlighed, fx at han ikke er så god til mange mennesker.

Har lært at planlægge og sætte bedre grænser. Men kan stadig have det svært med, når der sker noget uforventet. Før hvor han var konfliktsky og havde svært ved at sige nej til noget andre bad ham om. Hvis det var noget, der ændrede på hans planer, kunne hyle ham helt ud af den og stresse ham og han kunne så blive meget hissig og eksplodere.

Da han fik diagnosen fik han at vide at han ikke skulle forvente at blive rask. Det var skræmmende og i dag ved han og behandlerne heldigvis noget andet. Men det kræver stædighed og hårdt arbejde med sig selv.

Det der gjorde den største forskel var, da han belv tilknyttet et behandlingstilbud hvor han kunne komme og møde nogen han kendte hver dag.

Behandlet med Risperdal fhver dag fra 16-26 år.

Tog selv fat i lægen og blev udtrappet. Også fordi behandler i socialpsykiatrien snakkede med ham om at han ikke havde brug for det. Der var ingen forskel på at tag det og ikke tag det.

Fra den dag følte han sig symptomfri.

Er i dag helt rask.

Har været meget overrasket over fordommene fra andre. Hvor meget folk tolker, når de hører man har skizofreni.

Det har lært mig noget om ikke at dømme andre, men være åben og spørge ind.

Skizofreni er noget helt andet end at have 2 personligheder (personlighedsforstyrrelser). Det er mange ikke klar over. Der er meget uvidenhed.

# data[].attributes.body
Forløbet gennemgåes i en video filmet af teamet omkring Benjamin (kontaktperson, terapeut, aktivitetsleder og SSA på Solhøjen)

# data[].attributes.body
Når vi som kontaktperson oplever magtesløse og frustrerede pårørende, er det vigtigt at arbejde med:

empati

klar kommunikation

rolig fremtoning

Brug Low Arousal-tilgangen ved at:

bevare roen

undgå konfrontation

foreslå pauser, hvis konflikten eskalerer.

Overvej om de pårørende udviser tegn på en krise, f.eks. stærke følelsesmæssige reaktioner, forvirring eller ulogisk tænkning. Ifølge kriseteori kan disse reaktioner indikere, at de befinder sig i en akut krisefase.

Tilbyd støtte gennem aktiv lytning og information om støttemuligheder, såsom psykologhjælp eller samtalegrupper for pårørende, som kan hjælpe dem med at bearbejde deres krise.

# data[].attributes.body
1. i skal forklare de 6 felter for hinanden så alle kan redegøre for borgers handlinger og SSA handlinger i punkterne.

2. Analyser Dorthes handlinger udfra forandringsciklen og kom med bud på SSA rollen. Hvad siger og gør i? hvad er jeres fokus?

# data[].attributes.body
Borderline gør at hun har store og hyppige affektive udsving. Derfor

1. Før-overvejelsesstadiget.

Dorte har accepteret og anerkendt sin diagnose og er motiveret for en forandring. Hun drømmer om at tage en uddannelse - 3. g.

2. Overvejelsesstadiget

Har lavet overvejelser sammen med SSA om hvad der er vigtigt for at lykkedes med at tage en uddannelse. Er nysgerrig på hvad der skal til for at lykkedes med det uden at selvmedicinere med hash og alkohol eller selvskade.

3. Forberedelsesstadiget

Sammen med SSA søger hun viden om uddannelsens krav mm. De undersøger også forberedende kurser, som træner regelmæssighed, struktur, psykoedukation omkring følelser og gode strategier til at arbejde med dem. Målet er at kunne starte på HF indenfor det næste år.

4. Påbegyndelsesstadiget

Dorte er startet på uddannelsesforberedende kursus i et dagtilbud, hvor de også har fokus på at lære at forstå og rumme sine følelser, da det er særligt vigtigt når man har borderline. Ligesom regelmæssighed og struktur er vigtige kompetencer de træner.

5. Vedligeholdelsesstadiget

Her støtter SSA især Dorte med at håndtere sine udsving og undgå at de bliver til tilbagefald. Der kan være små tilbagefald, men så længe motivation, smart-mål osv. stadig giver mening, kan der hurtigt skabes nyt momentum for at fortsætte med gode strategier og adfærd.

6. Tilbagefaldsstadiget

Her lander Dorte, hvis omstændigheder i livet er så store at de affektive udsving presser hende ud i panikzonen. Så vil hun vende tilbage til komfort-zonen ved at vende tilbage til de velkendte men destruktive strategier med tilbagetrækning, selvmedicinering og selvskade.

Hvis det sker, må vi støtte Dorte i at starte forfra i forandringscirklen med de nye omstændigheder eller indvendinger i bevidstheden, så en ny ændring kan forberedes, planlægges og påbegyndes.

For Dorte handler denne træning også om at skabe en ny bevidsthed om hvordan hun personligt bedst kan være i forandring med en ny bevidsthed om hvilken betydning borderline har for hendes evne til at gennemgå forandringer.

# data[].attributes.body
1. Før-overvejelsesstadiget.

Man opdager at det er muligt at lave en forandring og bliver motiveret for at undersøge muligheden nærmere. Men har endnu ikke sagt ja til at forandre.

2. Overvejelsesstadiget

Her undersøger du din ambivalens omkring forandringen, hvad taler for og imod i dig. Du er måske åben for nye input. Når mere taler for end imod, kan du motiveres til at gå ind i forberedelsesstadiget.

3. Forberedelsesstadiget

Her har du sagt ja til at prøve at forandre. Du undersøger hvad der skal til, sætter mål. Vi guider til SMART-mål og sikre at forandringen er passende i forhold til NUZO. Sikre at motivationen er tydelige og let at genfinde når man vakler. Laver en plan og måske markering af hvornår forandringen starter og en fejring (motivation) når man er i mål.

4. Påbegyndelsesstadiget

Her starter man forandringen og ændre sin adfærd. Måske har man små tilbagefald, men vender tilbage til planen og ændringen igen.

5. Vedligeholdelsesstadiget

Når adfærdsændringen er blevet en vane kan vi støtte for at vedligeholde adfærden. Her bruger vi meget af det fra de 3 første faser til at fastholde og forankre vanen endnu dybere. Det lykkedes, med mindre nye indvendinger eller forandringer opstår som udfordre vanen.

6. Tilbagefaldsstadiget

Sker der noget som udfordre vanen, kan man hvis den ikke er velforankret endnu vende tilbage til tidligere og mere vaner man er mere trygge ved, også selvom man ved de er dårlige for en. Det kan også være indre indvendinger mod den indre motivation som gør at vi må starte forfra i cirklen og lytte til de nye indvendinger, og tilpasse forandringen, så man tager højde for de nye omstændigheder.

# data[].attributes.body
For og imod metoden (fra video om MI-samtalen)

Afdække først plus-siden, så minus-siden.

1. Stil åbne spørgsmål (3 spørgsmål, så refleksion)

2. Lyt og lav refleksioner på det du hører

3. Opsummering på samtalen

4. Anerkendelse

5. Rådgivning (UTU Undres - Tilbyd råd - Undres)

Denne metode er god til at skabe bevidsthed om forandringen.

God metode til at:

- tydeliggøre ambivalens

- maksimere forandringsudsagn

- minimere modstand mod forandring

- støtte håbet om forandring

Samtalen er lidt som en trappe, og man må prøve at fornemme med klienten hvor mange skridt man kan gå på trappen i den pågældende samtale.

Motivations skala 1-10 metoden:

• Motivation for forandring 1-10

• Tro på forandring 1-10

• Parathed til forandring 1-10

Denne metode er god til enten før eller efter en samtale som en check-in eller check-ud, og det bliver også en måling/dataindsamling, som kan give overblik over hvordan patienten flytter sig i forandringen og hvor meget der er muligt her og nu.

Metoderne kan kombineres og følges mere eller mindre stringent.

# data[].attributes.body
Venter med handling til tæt på deadline.

Procastination - udsætter handling

PLUS:

arbejde under stress

det jeg laver bliver bedre

jeg arbejder hurtigere

tid til at overveje hvordan jeg vil løse opgave

undgår tvivl og angst over om jeg gør det

MINUS:

Stress gør ikke godt i min krop

Bliver træt

Humøret dårligt

Fortrydelsessamtalen

Påvirker mit familieliv - mindre tid med familien

Nogle gange kan jeg ikke nå det

Løsninger:

Nishat:

læse på internettet om procastenation

piller der kan dæmpe tanker (har hun prøvet som ung, men vil hellere noget andet.

Råd:

Åndedrætsøvelser efter stress, til at bearbejde cortisol og aktivere parasympatisk nervesystem

Sætte deadline 3 dage tidligere og planlægge familieaktiviter bagefter.

Afprøve til næste gang.

Næste samtale:

Lave smart-mål for forandringen.

Planlægge proces