# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyppää pääsisältöön

Vasuista vauhtia varhaiskasvatukseen -teemaviikko

Vasuista vauhtia -tapahtumaa vietetään tänäkin syksynä kokonaisen teemaviikon verran 4.9. - 8.9.2023. Viikon teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana". Vasuista vauhtia teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9.

Teemaviikon avulla haluamme kannustaa varhaiskasvatuksen toimijoita jatkuvaan ja suunnitelmalliseen varhaiskasvatustyöhön sekä tuomaan esiin sitä kaikkea hyvää, mitä varhaiskasvatuksessa tapahtuu. Lisäksi tarkoituksena on jakaa paikallisesti kerättyjä ideoita ja ajatuksia toimintaan sekä jatkaa varhaiskasvatuksen kehittämistä yhdessä.

Järjestämme myös Maailman suurimman varhaiskasvatuksen vanhempainillan keskiviikkona 6.9. Vanhempainillan tallenne on katsottavissa kahden viikon ajan tapahtuman jälkeen.

Jaetaan tunnelmia somessa #Vasuistavauhtia

Vasuista vauhtia -teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9. Päivä antaa hyvän mahdollisuuden kertoa ja keskustella huoltajien, kuntalaisten ja päättäjien kanssa, miten paikallisten vasujen mukaisesti työskennellään, ja miten toimintaa kehitetään yhdessä lasten kanssa.

Kannustamme tänä vuonna varhaiskasvatuksen johtoa kutsumaan erityisesti kuntapäättäjiä mukaan perjantain 8.9. paikallisiin Vasuista vauhtia -tapahtumiin.

Tervetuloa mukaan!

Lisätietoa haasteesta kuntapäättäjille

Olkaa yhteydessä ja kutsukaa rohkeasti paikallisia päättäjiänne tutustumaan päiväkoteihin ja perhepäivähoitoon, kaikkeen siihen merkitykselliseen työhön jota te teette omissa yksiköissänne. Voitte esitellä omaa toimintaanne ja keskustella niistä moninaisista tavoista, joilla eri ikäisten lasten kielen kehitystä ja opetuskielen oppimista tuette. Näin luodaan paikallisesti vahvaa pohjaa lapsen oppimisenpolulle ja ymmärrystä siitä, mitä kaikkea sen rakentumiseen tarvitaan.

Pohtikaa millaista paikallista yhteistyötä jo tehdään esimerkiksi kirjastojen ja kulttuuritoimijoiden kanssa, miten tällä yhteistyöllä voidaan edistää lasten kielen kehitystä ja perheiden lukuharrastusta.

Olethan tutustunut Kielten rikas maailma tukimateriaaliin

Teemaviikon ohjelma

Vasuista vauhtia -teemaviikon materiaalit julkaistaan päivittäin. Luvassa on uusia materiaaleja liittyen lapsen kielen kehitykseen.

Maanantai 4.9.

Pääjohtaja Minna Kelhä avaa Vasuista vauhtia -teemaviikon videotervehdyksellä.

Varhaiskasvatuksen ja neuvolan yhteistyö lasten ja perheiden tukena seminaari klo 13.00 - 16.00. Lue lisää tapahtumasivulta https://www.oph.fi/fi/tapahtumat/2023/varhaiskasvatuksen-ja-neuvolan-yh...

Lisätietoa uudesta sivustostamme https://www.oph.fi/fi/uutiset/2023/monialaisella-yhteistyolla-edistetaa...

Tiistai 5.9.

Lasten kielellisten taitojen ja valmiuksien kehittymistä voidaan tukea kotona ja päiväkodissa monin tavoin, kuten lukemalla säännöllisesti yhdessä, kannustamalla lapsia kertomaan omia mielipiteitään ja ratkomalla lasten kanssa leikissä tulleita erimielisyyksiä, kirjoittavat Kati Costiander, Kati Kaplin-Sainio ja Charlotta Rehn Opetushallituksen blogissa.

Blogi Sukelletaan varhaiskasvatuksen kielten rikkaaseen maailmaan

Muistattehan Lapsen oikeus julisteet, jotka löytyvät lisäksi kielillä: ruotsi ja englanti.

Keskiviikko 6.9

Toivotamme varhaiskasvatuksessa olevien lasten vanhemmat ja huoltajat tervetulleiksi Maailman suurimpaan varhaiskasvatuksen vanhempainiltaan 6.9.2022 klo 17.50 alkaen. Illan teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana" .

Lisätietoa ja linkki tapahtumaan. Tapahtumasivulle voi kirjautua tapahtuman jälkeen vielä kahden viikon ajan katsomaan tallennetta sekä tutustumaan alustalla käytyyn keskusteluun aiheesta.

Uutinen tapahtumasta

Kielten rikas maailma video (julkaistaan vanhempainillassa)

Torstai 7.9

Tämän päivän Vasuista vauhtia-viikon materiaali liittyy Lukeva varhaiskasvatus-mallin kehittämiseen.

Kohti Lukeva varhaiskasvatus -mallia

Keväällä 2023 Opetushallituksessa toimiva Lukutaito-ohjelma toteutti pilotin 27:ssä varhaiskasvatuksen ja perhepäivähoidon yksikössä ympäri maata. Pilotti ja sen pohjalta kehitettävä malli on osa Kansallisen lukutaitostrategian (2021) toimeenpanoa. Strategian tavoitteena on monilukutaidon vahvistaminen Suomessa, ja sen avulla edistetään ja vahvistetaan lukemisen kulttuuria.

Lukeva varhaiskasvatus -malli sisältää materiaalia varhaiskasvatuksen ammattilaisille. Mallilla tavoitellaan pysyviä rakenteita, joilla tuetaan monilukutaidon varhaista kehittymistä sekä tekstien ja kirjallisuuden maailmaan kasvamista. Sen avulla tehdään näkyväksi lukemista ja lukutaitoa sekä niiden merkittävyyttä kaikelle oppimiselle.

Malli julkaistaan Educa-messuilla tammikuussa 2024 ja Lukutaito-ohjelman verkkosivuilla.

Pilottitoimintaa käytännössä: Eteiskirjaston perustaminen. Mallin materiaalit keskittyvät varhaiseen monilukutaidon kehittymiseen, esimerkiksi yhteistyöhön paikallisten kirjastojen ja huoltajien kanssa. Lukeva varhaiskasvatus -pilotin aikana useampi päiväkotiyksikkö on perustanut eteiskirjaston yhteistyössä paikallisen kirjaston kanssa. Eteiskirjasto innostaa yhteiseen lukemiseen kotona ja tuo kirjallisuuden jokaisen lapsen saataville. Alla tunnelmia Lehmuslinnan päiväkodin eteiskirjastosta:

Kuuntele podcast-jakso siitä, miten eteiskirjasto perustettiin Lehmuslinnan päiväkotiin Sipoossa. Podcast-jakso on tehty yhteistyössä Kirja käteen -podcastin kanssa, jakso 26: Varhaiskasvatuksesta vauhtia lukemiseen.

Katso lyhyt videoesittely: Tervetuloa Lehmuslinnan päiväkodin eteiskirjastoon.

Lukeva varhaiskasvatus -malli esillä varhaiskasvatuksen maailmanjärjestö OMEPin Euroopan konferenssissa

Varhaiskasvatuksen maailmanjärjestö OMEPin Euroopan-konferenssi kokosi yhteen laajan joukon varhaiskasvatuksen ammattilaisia ympäri Euroopan toukokuussa 2023 Kyprokselle. Konferenssin teema oli "Quality and Equality in Early Childhood Education and Care". Myös Suomen varhaiskasvatus ja osaaminen oli monipuolisesti esillä konferenssin ohjelmassa. Lukeva varhaiskasvatus -työryhmän edustajat pitivät puheenvuoron pilotista. Koko Suomen delegaatio kirjoitti yhteisen blogitekstin konferenssin jälkeen.

Perjantai 8.9

Tänään jaetaan paikallisia tunnelmia somessa #Vasuistavauhtia teemaviikon loppuhuipennukseksi.

Toivottavasti teille on tulossa paikallisia päättäjiä tutustumaan toimintaanne.

Katso sivun yläosasta Lisätietoa haasteesta kuntapäättäjille

# data[].attributes.attachment_link.description
Vasuista vauhtia varhaiskasvatukseen -teemaviikko Vasuista vauhtia -tapahtumaa vietetään tänäkin syksynä kokonaisen teemaviikon verran 4.9.- 8.9.2023. Viikon teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana". Vasuista vauhtia teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9.

# data[].attributes.body
Materiaalia ja inspiraatiota varhaiskasvatukseen

# data[].attributes.attachment_link.description
”Nyt minusta tuntuu, hän sanoi, – minusta tuntuu, että on aika tehdä kunnollinen hauska huviretki jonnekin. Eväskori mukana.”

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yksityisen varhaiskasvatuksen tuottajia ovat esimerkiksi

yksityiset päiväkodit

yksityiset ryhmäperhepäiväkodit

yksityiset perhepäivähoitajat

yksityiset henkilöt, joilla on työsopimus vanhemman tai huoltajan kanssa päivähoidosta (työsopimussuhteinen hoitaja). Varhaiskasvatuksen tuottaja ei kuitenkaan voi olla tukea hakevan perheen jäsen.

Yksityisen hoidon tuki on perheen tuki, vaikka se maksetaan varhaiskasvatuksen tuottajalle.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tietoa yksityisen hoidon tuen määrästä, maksamisesta ja hakemisesta yksityiselle varhaiskasvatuksen tuottajalle.

# data[].attributes.attachment_link.title
Perehdyttämisopas pph lasten vanhemmille (2)

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokaisella lapsella on oikeus tietoon, oppimiseen ja turvallisuuteen myös digitaalisissa ympäristöissä.

# data[].attributes.body
Suojellaan lapsia ry

# data[].attributes.attachment_link.title
Lasten suojelu seksuaaliväkivallalta | Suojellaan Lapsia ry

# data[].attributes.attachment_link.description
Suojellaan Lapsia ry edistää lapsen oikeuksien toteutumista ja toimintaa, keskiössä lasten suojelu seksuaaliväkivallalta ja seksuaaliselta häirinnältä sekä houkuttelulta. Tuemme lasten suojelua kaikissa ympäristöissä ja tilanteissa antaen ammattilaisille koulutusta ja ammatillista tukea.

# data[].attributes.body
DAGIS on monivuotinen tutkimushanke, jossa tutkitaan lasten elintapoja, hyvinvointia ja stressin säätelyä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
-tutkimuksen osallistujien DAGIS Salo -tutkimus alkaa syksyllä 2023. rekrytointi on käynnissä. Skafferin ym. vuonna 2023 julkaisemassa uudessa DAGIS-artikkelissa tarkasteltiin perheen koulutuksen yhteyttä lasten ruokavalioon.
Uusimpia DAGIS-julkaisuja

# data[].attributes.attachment_link.description
AJANKOHTAISTA DAGIS-HANKKEESSA DAGIS Next -tutkimuksen osallistujien rekrytointi on käynnissä. DAGIS Salo -tutkimus alkaa syksyllä 2023. Uusimpia DAGIS-julkaisuja Skafferin ym. vuonna 2023 julkaisemassa uudessa DAGIS-artikkelissa tarkasteltiin perheen koulutuksen yhteyttä lasten ruokavalioon.

# data[].attributes.body
Viikko 36

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hyppää pääsisältöön

Vasuista vauhtia varhaiskasvatukseen -teemaviikko

Vasuista vauhtia -tapahtumaa vietetään tänäkin syksynä kokonaisen teemaviikon verran 4.9. - 8.9.2023. Viikon teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana". Vasuista vauhtia teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9.

Teemaviikon avulla haluamme kannustaa varhaiskasvatuksen toimijoita jatkuvaan ja suunnitelmalliseen varhaiskasvatustyöhön sekä tuomaan esiin sitä kaikkea hyvää, mitä varhaiskasvatuksessa tapahtuu. Lisäksi tarkoituksena on jakaa paikallisesti kerättyjä ideoita ja ajatuksia toimintaan sekä jatkaa varhaiskasvatuksen kehittämistä yhdessä.

Järjestämme myös Maailman suurimman varhaiskasvatuksen vanhempainillan keskiviikkona 6.9. Vanhempainillan tallenne on katsottavissa kahden viikon ajan tapahtuman jälkeen.

Jaetaan tunnelmia somessa #Vasuistavauhtia

Vasuista vauhtia -teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9. Päivä antaa hyvän mahdollisuuden kertoa ja keskustella huoltajien, kuntalaisten ja päättäjien kanssa, miten paikallisten vasujen mukaisesti työskennellään, ja miten toimintaa kehitetään yhdessä lasten kanssa.

Kannustamme tänä vuonna varhaiskasvatuksen johtoa kutsumaan erityisesti kuntapäättäjiä mukaan perjantain 8.9. paikallisiin Vasuista vauhtia -tapahtumiin.

Tervetuloa mukaan!

Lisätietoa haasteesta kuntapäättäjille

Olkaa yhteydessä ja kutsukaa rohkeasti paikallisia päättäjiänne tutustumaan päiväkoteihin ja perhepäivähoitoon, kaikkeen siihen merkitykselliseen työhön jota te teette omissa yksiköissänne. Voitte esitellä omaa toimintaanne ja keskustella niistä moninaisista tavoista, joilla eri ikäisten lasten kielen kehitystä ja opetuskielen oppimista tuette. Näin luodaan paikallisesti vahvaa pohjaa lapsen oppimisenpolulle ja ymmärrystä siitä, mitä kaikkea sen rakentumiseen tarvitaan.

Pohtikaa millaista paikallista yhteistyötä jo tehdään esimerkiksi kirjastojen ja kulttuuritoimijoiden kanssa, miten tällä yhteistyöllä voidaan edistää lasten kielen kehitystä ja perheiden lukuharrastusta.

Olethan tutustunut Kielten rikas maailma tukimateriaaliin

Teemaviikon ohjelma

Vasuista vauhtia -teemaviikon materiaalit julkaistaan päivittäin. Luvassa on uusia materiaaleja liittyen lapsen kielen kehitykseen.

Maanantai 4.9.

Pääjohtaja Minna Kelhä avaa Vasuista vauhtia -teemaviikon videotervehdyksellä.

Varhaiskasvatuksen ja neuvolan yhteistyö lasten ja perheiden tukena seminaari klo 13.00 - 16.00. Lue lisää tapahtumasivulta https://www.oph.fi/fi/tapahtumat/2023/varhaiskasvatuksen-ja-neuvolan-yh...

Lisätietoa uudesta sivustostamme https://www.oph.fi/fi/uutiset/2023/monialaisella-yhteistyolla-edistetaa...

Tiistai 5.9.

Lasten kielellisten taitojen ja valmiuksien kehittymistä voidaan tukea kotona ja päiväkodissa monin tavoin, kuten lukemalla säännöllisesti yhdessä, kannustamalla lapsia kertomaan omia mielipiteitään ja ratkomalla lasten kanssa leikissä tulleita erimielisyyksiä, kirjoittavat Kati Costiander, Kati Kaplin-Sainio ja Charlotta Rehn Opetushallituksen blogissa.

Blogi Sukelletaan varhaiskasvatuksen kielten rikkaaseen maailmaan

Muistattehan Lapsen oikeus julisteet, jotka löytyvät lisäksi kielillä: ruotsi ja englanti.

Keskiviikko 6.9

Toivotamme varhaiskasvatuksessa olevien lasten vanhemmat ja huoltajat tervetulleiksi Maailman suurimpaan varhaiskasvatuksen vanhempainiltaan 6.9.2022 klo 17.50 alkaen. Illan teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana" .

Lisätietoa ja linkki tapahtumaan. Tapahtumasivulle voi kirjautua tapahtuman jälkeen vielä kahden viikon ajan katsomaan tallennetta sekä tutustumaan alustalla käytyyn keskusteluun aiheesta.

Uutinen tapahtumasta

Kielten rikas maailma video (julkaistaan vanhempainillassa)

Torstai 7.9

Tämän päivän Vasuista vauhtia-viikon materiaali liittyy Lukeva varhaiskasvatus-mallin kehittämiseen.

Kohti Lukeva varhaiskasvatus -mallia

Keväällä 2023 Opetushallituksessa toimiva Lukutaito-ohjelma toteutti pilotin 27:ssä varhaiskasvatuksen ja perhepäivähoidon yksikössä ympäri maata. Pilotti ja sen pohjalta kehitettävä malli on osa Kansallisen lukutaitostrategian (2021) toimeenpanoa. Strategian tavoitteena on monilukutaidon vahvistaminen Suomessa, ja sen avulla edistetään ja vahvistetaan lukemisen kulttuuria.

Lukeva varhaiskasvatus -malli sisältää materiaalia varhaiskasvatuksen ammattilaisille. Mallilla tavoitellaan pysyviä rakenteita, joilla tuetaan monilukutaidon varhaista kehittymistä sekä tekstien ja kirjallisuuden maailmaan kasvamista. Sen avulla tehdään näkyväksi lukemista ja lukutaitoa sekä niiden merkittävyyttä kaikelle oppimiselle.

Malli julkaistaan Educa-messuilla tammikuussa 2024 ja Lukutaito-ohjelman verkkosivuilla.

Pilottitoimintaa käytännössä: Eteiskirjaston perustaminen. Mallin materiaalit keskittyvät varhaiseen monilukutaidon kehittymiseen, esimerkiksi yhteistyöhön paikallisten kirjastojen ja huoltajien kanssa. Lukeva varhaiskasvatus -pilotin aikana useampi päiväkotiyksikkö on perustanut eteiskirjaston yhteistyössä paikallisen kirjaston kanssa. Eteiskirjasto innostaa yhteiseen lukemiseen kotona ja tuo kirjallisuuden jokaisen lapsen saataville. Alla tunnelmia Lehmuslinnan päiväkodin eteiskirjastosta:

Kuuntele podcast-jakso siitä, miten eteiskirjasto perustettiin Lehmuslinnan päiväkotiin Sipoossa. Podcast-jakso on tehty yhteistyössä Kirja käteen -podcastin kanssa, jakso 26: Varhaiskasvatuksesta vauhtia lukemiseen.

Katso lyhyt videoesittely: Tervetuloa Lehmuslinnan päiväkodin eteiskirjastoon.

Lukeva varhaiskasvatus -malli esillä varhaiskasvatuksen maailmanjärjestö OMEPin Euroopan konferenssissa

Varhaiskasvatuksen maailmanjärjestö OMEPin Euroopan-konferenssi kokosi yhteen laajan joukon varhaiskasvatuksen ammattilaisia ympäri Euroopan toukokuussa 2023 Kyprokselle. Konferenssin teema oli "Quality and Equality in Early Childhood Education and Care". Myös Suomen varhaiskasvatus ja osaaminen oli monipuolisesti esillä konferenssin ohjelmassa. Lukeva varhaiskasvatus -työryhmän edustajat pitivät puheenvuoron pilotista. Koko Suomen delegaatio kirjoitti yhteisen blogitekstin konferenssin jälkeen.

Perjantai 8.9

Tänään jaetaan paikallisia tunnelmia somessa #Vasuistavauhtia teemaviikon loppuhuipennukseksi.

Toivottavasti teille on tulossa paikallisia päättäjiä tutustumaan toimintaanne.

Katso sivun yläosasta Lisätietoa haasteesta kuntapäättäjille

# data[].attributes.attachment_link.description
Vasuista vauhtia varhaiskasvatukseen -teemaviikko Vasuista vauhtia -tapahtumaa vietetään tänäkin syksynä kokonaisen teemaviikon verran 4.9.- 8.9.2023. Viikon teemana on "Kielten rikas maailma oppimispolun perustana". Vasuista vauhtia teemaviikko huipentuu paikalliseen tapahtumapäivään perjantaina 8.9.

# data[].attributes.body
lapsen puheen ja kielen kehityksestä ja sen tukemisesta arjessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tältä sivulta löydät linkkejä eri nettisivuille, joiden ajattelemme olevan hyödyllisiä, jos olet kiinnostunut lapsen puheen ja kielen kehityksestä ja sen tukemisesta arjessa. Näiltä nettisivuilta löydät monenlaisia kuvamateriaaleja ja pelejä kotona hyödynnettäväksi sekä kivasti vinkkejä lapsen kielen kehityksen ja kommunikoinnin tukemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Varhaiskasvatuksessa kehityksen ja oppimisen tuen järjestämistä ohjaa valtakunnallinen varhaiskasvatussuunnitelma sekä Kangasalan kaupungin varhaiskasvatussuunnitelma. Kangasalla on käytössä kolme tuen porrasta: yleinen, tehostettu ja erityinen tuki. Tavoitteena on, että lapsen tuen tarve tunnistetaan mahdollisimman varhain. Lapsen kehitystä ja oppimista tuetaan lapsen tarpeiden...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vaikea elämäntilanne on painanut mieltä jo pitkään tai järkyttävä tapahtuma mullistaa elämän kertarysäyksellä? Huolen tai murheen kanssa ei tarvitse jaksaa yksin.

Hädän hetkellä on hyvä jutella mieltä painavasta asiasta jonkun toisen kanssa. Kokosimme listan keskeisistä auttavista puhelimista, joista useat päivystävät lähes tai kokonaan vuorokauden ympäri.

Pyydä rohkeasti apua.

Valtakunnallinen kriisipuhelin (MIELI Suomen Mielenterveys ry)

p. 09 2525 0111

Päivystys:
Kriisipuhelin päivystää suomen kielellä 24/7.

Kriisipuhelimen ruotsinkielinen linja, Kristelefon,
päivystää numerossa 09 2525 0112
ma, ke klo 16.00-20.00 sekä ti, to, pe klo 9.00-13.00

Kriisipuhelimen arabiankielinen linja,
päivystää numerossa 09 2525 0113
ma, ti klo 11.00-15.00, ke klo 13-16 ja klo 17-21 sekä to klo 10-15
Puhelimeen vastaavat kriisityöntekijät sekä koulutetut vapaaehtoiset. Soittaa voi nimettömänä. Puhelu maksaa operaattorin perimän hinnan verran. Lisätietoja: mieli.fi/kriisipuhelin
Englanniksi voi soittaa sekä ruotsin- että arabiankieliselle linjalle.

Päivystys
Maanantaista perjantaihin klo 9-24
Viikonloppuisin klo 15-24
Sekasin-chat on valtakunnallinen keskustelualusta 10-29 -vuotiaille. Sekasin-chatissä voit keskustella mieltäsi askarruttavasta kysymyksistä tai aiheista nimettömänä ja luottamuksellisesti. Chatissa päivystävät järjestöjen ammattilaiset sekä koulutetut vapaaehtoiset.

Valtakunnallinen mielenterveysneuvonta

p. 0203 91920 Arkisin kello 10-15. Puhelun hinta 8,35 senttiä / puhelu + 16,69 senttiä minuutti.

Maksuton vertaistukipuhelin:
p. 0800 177599 Arkisin klo 10-15.

Surunauhan vertaistukipuhelin (Surunauha ry)

p. 045 130 8603 (tekstiviesti) tai 040 545 8954 (soitto)
Surunauhan vertaistukipuhelin on tarkoitettu itsemurhalle läheisensä menettäneille. Vertaistukipuhelimen kautta asiasta voi keskustella saman kokeneen ihmisen kanssa. Lähetämällä tekstiviestin "Tukipuhelu" numeroon 045 130 8603, soittaa vertaistukija lähipäivinä tai viimeistään viikon kuluessa takaisin viestin lähettäneelle. Viestiin voi kirjoittaa myös toiveen vertaistukijan menetystaustasta ja soittoajasta. Esimerkkiviesti: Tukipuhelu, lapsen menettänyt äiti, arki-iltaisin. Vertaistukipuheluja välitetään myös Surunauhan toimiston kautta, jolloin voi soittaa numeroon 040 545 8954. Lisätietoja: surunauha.net/vertaistuki/puhelin
p. 0800 900 45

Päivystys:
maantaista sunnuntaihin klo 0-24
Ilmainen Päihdeneuvontapuhelin vastaa vuoden jokaisena päivänä, ympäri vuorokauden. Ammattiauttajat ovat tukena päihteisiin ja huumeisiin liittyvissä kysymyksissä. Heidän kanssaan voi keskustella
omasta, läheisen tai asiakkaan päihteiden käytöstä. Palvelu on anonyymia ja luottamuksellista. Lisätietoja:ehyt.fi/fi/paihdeneuvonta
p. 0800 980 66

Päivystys:
maantaista torstaihin klo 9-15 ja 18-21.
perjantaina klo 9-15
Päivystävä puhelin tarjoaa käyttäjille ja läheisille tukea sekä tietoa. Puhelimeen voi soittaa nimettömänä ja keskustelut ovat luottamuksellisia. Puheluihin vastaavat yhdistyksen työntekijät sekä koulutetut vapaaehtoiset. Lisätietoja: irtihuumeista.fi

Lasten ja nuorten puhelin (Mannerheimin Lastensuojeluliitto)

p. 116 111

Päivystys:
arkisin klo 14-20
viikonloppuisin ko 17-20
Yhteydenottoihin vastaa koulutettu vapaaehtoinen aikuinen, jolla on aikaa kuunnella. Päivystäjät ovat vaitiolovelvollisia. Lasten ja nuorten puhelimessa voi kysyä tai keskustella luottamuksellisesti mistä tahansa itseä mietityttävästä asiasta. Palvelu on tarkoitettu kaikille alle 21-vuotiaille. Nettisivuilla on tarjolla myös lasten ja nuorten chatti ja kirjepalvelu. Lisätietoja: nuortennetti.fi/apua-ja-tukea/lasten-ja-nuorten-puhelin
p. 0800 94 884

Päivystys:
maanantaista perjantaihin klo 13-18
Poikien Puhelin on auttava palvelu alle 20-vuotiaille pojille ja nuorille miehille. Puheluihin vastaa aikuinen, ammatillisesti poikien maailmaan perehtynyt mies. Poikien Puhelimessa nuoria autetaan kaikissa elämään liittyvissä pulmissa. Toimintaperiaatteena on antaa suoria vastauksia suoriin kysymyksiin. Puhelu on maksuton ja soittaa voi nimettömänä. Nettisivuilla on myös tarjolla chat-palvelu. Lisätietoja: vaestoliitto.fi/vaestoliitto/mita_vaestoliitto_tekee/palvelut/puhelinneuvonta/poikien_puhelin

Nuorten Kriisipiste (Helsinki Missio)

p. 045 3410 583

Päivystys:
ajanvaraus ja neuvonta tiistaista torstaihin klo 9-11
Nuorten Kriisipiste tarjoaa luottamuksellista kriisityöntekijän kanssa käytävää keskusteluapua 12-29-vuotiaille nuorille, aikuisille, pareille sekä nuorten perheille. Lisätietoja: helsinkimissio.fi/nuorten-kriisipiste

Vanhempainpuhelin (Mannerheimin Lastensuojeluliitto)

p. 0800 92277

Päivystys:
maanantaisin klo 10-13 ja 17-20
tiistaisin klo 10-13 ja 17-20
keskiviikkoisin klo 10-13
torstaisin klo 14-20
Vanhempainpuhelimeen voi ottaa yhteyttä ihan missä tahansa lapsiin ja vanhemmuuteen liittyvässä asiassa. Toinen vanhempi, vapaaehtoinen tehtävään koulutettu päivystäjä, keskustelee kanssasi. Voit soittaa nimettömänä, luottamuksellisesti ja maksutta. Lisätietoja: mll.fi/vanhemmille/toiminta-lapsiperheille/vanhempainpuhelin

KÄPY-tukipuhelin (KÄPY - Lapsikuolemaperheet ry)

p. 045 325 9595

Päivystys:
keskiviikkoisin klo 9-11 ja klo 12-14
Tukipuhelin kaikille lapsen kuoleman kokeneille. Puheluun vastaa ammattilainen. Lisätietoja: Tukipuhelin ja sähköposti
p. 044 751 1342

Päivystys:
maanantaista perjantaihin klo 9-12
Erosta Elossa on valtakunnallinen palvelu, joka tukee ja opastaa miehiä ero-ongelmien käsittelyssä ja niistä selviämisessä. Tukea tarjotaan henkilökohtaisesti niin tapaamisin kuin etäyhteyksinkin, minkä lisäksi vertaistukea on tarjolla tukihenkilötoimintana ja eroryhmätoimintana. Yhteydenottolomake: www.miessakit.fi/toimintamuodot/erosta-elossa/erosta-elossa-yhteydenottolomake/

Väkivaltaa Kokeneet Miehet (Miessakit ry)

p. 044 751 1340

Päivystys:
maanantaista keskiviikkoon klo 9-12
Väkivaltaa kokeneet miehet -toiminta tarjoaa apua henkistä tai fyysistä väkivaltaa kotona tai kadulla kokeneille miehille. Keskusteluapua voi saada puhelimitse, sähköpostilla, yksilötapaamisissa ja ohjatuissa vertaisryhmätapaamisissa. Yhteydenottolomake: www.miessakit.fi/toimintamuodot/vakivaltaa-kokeneet-miehet/vakivaltaa-kokeneet-miehet-yhteydenottolomake/

Nollalinja (Terveyden ja hyvinvoinnin laitos, Setlementti Tampere ry)

p. 080 005 005

Päivystys:
maanantaista sunnuntaihin klo 0-24
Nollalinja on valtakunnallinen ja ilmainen auttava puhelin, jonne voi soittaa mihin kellonaikaan tahansa, vuoden jokaisena päivänä. Nollalinja auttaa kaikkia, jotka ovat kokeneet henkistä, fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa tai väkivallan uhkaa läheisessä ihmissuhteessaan. Päivystäjät ovat ammattilaisia ja heidän kanssaan voi keskustella täysin anonyymisti sekä luottamuksellisesti suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi. Lisätietoja: www.nollalinja.fi

Naisten Linja (Naisten Linja Suomessa ry)

p. 0800 02400

Päivystys suomeksi:
maanataista perjantaihin klo 16-20
lauantaisin ja sunnuntaisin klo 12-16
Naisten Linja on tarkoitettu kaikille väkivaltaa, uhkaa tai pelkoa kokeneille naisille ja tytöille. Puhelimeen vastaavat Naisten Linjan kouluttamat vapaaehtoiset naiset. Puhelut ovat luottamuksellisia ja maksuttomia. Lisätietoja: naistenlinja.fi/palvelut/puhelinpalvelu
Mielenterveyden keskusliiton chat

Chat on auki ti-to klo 12-15.

Kysy mielenterveydestä: tuesta, hoidosta, kuntoutuksesta, etuuksista ja arkisista käytännön pulmista. Voit valita, haluatko keskustella mielenterveystyön ammattilaisen vai koulutetun kokemusasiantuntijan kanssa. Voit keskustella täysin nimettömästi ja luottamuksellisesti. Kaikkia neuvojia sitoo vaitiolovelvollisuus.

p. 045 341 0504

Päivystys:
maanantaista sunnuntaihin klo 5-8
Aamukorva tarjoaa ystävällisen kuulijan ja keskustelukumppanin yli 60-vuotiaille, kun kun huolet painavat mieltä tai uuden päivän kohtaaminen tuntuu ahdistavalta. Päivystäjänä toimii aina tehtävään koulutettu vapaaehtoinen. Keskustelut ovat luottamuksellisia. Lisätietoja: helsinkimissio.fi/senioreille/aamukorva

Kirkon keskusteluapua (Suomen ev.lut. kirkko)

p. 0400 22 11 80

Päivystys:
perjantai ja lauantai klo 18-03
sunnuntaista torstaihin klo 18-01
Palvelevan puhelimen päivystäjät ovat kirkon vaitiolovelvollisia koulutettuja vapaaehtoisia sekä työntekijöitä. Kaikki keskusteluavun palvelut ovat käytettävissä suomeksi ja ruotsiksi. Keskusteluapu on tarkoitettu kaikille, joka kaipaat kuuntelijaa. Operaattori veloittaa puhelusta liittymäsopimuksen mukaisen hinnan. Lisätietoja: kirkonkeskusteluapua.fi

Kyrkans samtalshjälp (Evangelisk-lutherska kyrkan i Finland)

t. 0400 22 11 90

Öppet:
måndag till söndag kl. 20-23
Kyrkans samtalshjälp är till för dig som behöver ett lyssnande öra. De jourhavande är utbildade frivilliga eller kyrkligt anställda med tystnadsplikt. Läs mer: www.samtalstjanst.fi
Puhelin- ja verkkoauttamisen eettisten periaatteiden neuvottelukunta on kerännyt sivuilleen kaikki Suomessa toimivat auttavat puhelimet ja chatit: puheet.net/auttavat-puhelimet-suomessa
Lue lisää: "Kiitos, anteeksi, hyvästi" - Sari Palmusen poika jätti jälkeensä viestin, jota yksikään äiti ei haluaisi saada Valheet ajoivat Riia Puskan yrittämään itsemurhaa: "Kuolema oli toive, pakotie ja helpotus" "Ei se sitä kuitenkaan tee" - itsemurhaan liittyy vaarallisia vääriä käsityksiä
Tarina Itsemurhasta - Katso Yle Areenassa:

Aiheeseen liittyvät linkit

# data[].attributes.attachment_link.title
Näin saat apua kriisitilanteessa - kokosimme listan auttavista puhelimista

# data[].attributes.attachment_link.description
Vaikea elämäntilanne on painanut mieltä jo pitkään tai järkyttävä tapahtuma mullistaa elämän kertarysäyksellä? Huolen tai murheen kanssa ei tarvitse jaksaa yksin. Hädän hetkellä on hyvä jutella mieltä painavasta asiasta jonkun toisen kanssa. Kokosimme listan keskeisistä auttavista puhelimista, joista useat päivystävät lähes tai kokonaan vuorokauden ympäri. Pyydä rohkeasti apua.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapsiasiavaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton viranomainen, joka edistää lapsen edun ja oikeuksien toteutumista. Lapsiasiavaltuutettu varmistaa, että lasten asema ja oikeudet otetaan huomioon lainsäädännössä ja päätöksenteossa.
Tutustu toimintaamme

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsiasiavaltuutettu on itsenäinen ja riippumaton viranomainen, joka edistää lapsen edun ja oikeuksien toteutumista. Lapsiasiavaltuutettu varmistaa, että lasten asema ja oikeudet otetaan huomioon lainsäädännössä ja päätöksenteossa. Tutustu toimintaamme

# data[].attributes.body
Höplä Täplä tervehtii, teitä vaka-ammattilaisii. Täplä värejä rakastaa ja hauskoja loruja rustaa. Mukaan tuu pelaamaan, kauppaan astu ihailemaan. Lasten kanssa leikkien, yhdessä iloisesti hassutellen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
*POSTITUS EDULLISESTI KIRJEENÄ ALK. 2,30€ (OSTOSTESI TOIMITUSKULUT NÄET KASSALLA KIRJAUTUNEENA NOPEIMMIN).

*YLI 49 €;N TILAUKSET POSTIKULUITTA.

*YLI 100 €;N TILAUKSIIN SATUNNAINEN, YLIMÄÄRÄINEN PELI KAUPAN PÄÄLLE.

*JOKA KUUKAUSI VAIHTUVA KUUKAUDENTARJOUS (-20-25%).

*TILATA VOI MYÖS TILISIIRTONA VIESTILLÄ ( FACEBOOK / INSTAGRAM) TAI SÄHKÖPOSTILLA.

*MYÖS VERKKOLASKUTUSMAHDOLLISUUS ESIM. KUNNILLE / YKSITYISILLE PÄIVÄKODEILLE SÄHKÖPOSTILLA.

Höplä Täplä tervehtii, teitä vaka-ammattilaisii.
Täplä värejä rakastaa ja hauskoja loruja rustaa.
Mukaan tuu pelaamaan, kauppaan astu ihailemaan.
Lasten kanssa leikkien, yhdessä iloisesti hassutellen.

# data[].attributes.attachment_link.description
POSTITUS EDULLISESTI KIRJEENÄ ALK. 2,30€ (OSTOSTESI TOIMITUSKULUT NÄET KASSALLA KIRJAUTUNEENA NOPEIMMIN). *YLI 49 €;N TILAUKSET POSTIKULUITTA. *YLI 100 €;N TILAUKSIIN SATUNNAINEN, YLIMÄÄRÄINEN PELI KAUPAN PÄÄLLE. *JOKA KUUKAUSI VAIHTUVA KUUKAUDENTARJOUS (-20-25%). *TILATA VOI MYÖS TILISIIRTONA VIESTILLÄ ( FACEBOOK / INSTAGRAM) TAI SÄHKÖPOSTILLA. *MYÖS VERKKOLASKUTUSMAHDOLLISUUS ESIM. KUNNILLE / YKSITYISILLE PÄIVÄKODEILLE SÄHKÖPOSTILLA.

# data[].attributes.body
"Perustin KuVillan, jotta voisin kertoa kuvan merkityksestä lapsen kehitykselle kasvulle ja oppimiselle. Materiaalien valmistus on halua tuoda visuaalisuutta lähemmäs lasta."

# data[].attributes.attachment_link.description
Käsitteet (suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi)
Materiaali sisältää kuvakortit käsitteistä, sekä kolme erilaista tehtävää opittujen käsitteiden harjoitteluun.

# data[].attributes.body
Jekku-jänön muistipeli, seikkailuviikot sisä- ja ulkotiloissa ja lorukortit

# data[].attributes.attachment_link.description
Lähde mukaan Jekku-Jänön seikkailuun! Voit tutustua Jekku-jänön muistipeliin, seikkailuviikkoihin ja lorukortteihin alla olevien linkkien kautta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Toiminnallinen oppiminen varhaiskasvatuksessa Lapsi oppii parhaiten käyttäen koko kehoaan ja kaikkia aistejaan. Toiminta ja liike liittyvät oleellisesti kaikkeen lapsen oppimiseen. Pienikin...

# data[].attributes.attachment_link.description
Verkostojen avulla innostusta ja osaamista Liikunnan aluejärjestöt kokoavat yhteen alueellisia varhaiskasvatusverkostoja, jotka edistävät varhaiskasvatuksen liikkumista. Verkostoissa opitaan uutta,...

# data[].attributes.body
Riimikirppu on lasten ja lastenmielisten ikioma verkkokauppa, joka myy kaikenlaisia hauskoja lorukortteja ja lorupusseja.

# data[].attributes.attachment_link.description
Riimikirppu on lasten ja lastenmielisten ikioma verkkokauppa, joka myy kaikenlaisia hauskoja lorukortteja ja lorupusseja. Käsityönä tehtyjä laadukkaita ja kestäviä lorutuotteita. Hupsuilua unohtamatta.

# data[].attributes.body
Apua käyttäytymisen ymmärtämiseen ja aistiherkkyyteen

# data[].attributes.attachment_link.description
Apua arkeen ry:n kalenteri jossa näet tulevia koulutuksia ja konsultaatioita. SeMoCo, aistiyliherkkyys, aistialiherkkyys

# data[].attributes.body
Tietoa tunnetaidoista & verkkokauppa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pelejä pelaamalla lapset oppivat kärsivällisyyttä, oman vuoron odottamista, pettymysten sietämistä sekä voittamista muut huomioiden

Tunnetaidot ja niiden harjoittelu ovat tärkeä osa lapsen kasvua ja kuljettavat kohti tasapainoista, hyvää elämää. Hoksaa tunteet -peliä vaikka läheistensä kanssa pelatessa taidot kehittyvät monipuolisesti....

Arki on parasta harjoitusta tunnetaidoille

"Pidän väärinymmärrysten selvittämistä kultajyvänä tunnetaidoissa, sillä ne tarjoavat mahdollisuuden miettiä yhdessä, miten lapsi tai vanhempi ymmärsi toista väärin."...

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnetaidot ja niiden harjoittelu ovat tärkeä osa lapsen kasvua ja kuljettavat kohti tasapainoista, hyvää elämää. Hoksaa tunteet -peliä vaikka läheistensä kanssa pelatessa taidot kehittyvät monipuolisesti.... "Pidän väärinymmärrysten selvittämistä kultajyvänä tunnetaidoissa, sillä ne tarjoavat mahdollisuuden miettiä yhdessä, miten lapsi tai vanhempi ymmärsi toista väärin."...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opettavaiset lelut ja kehittävät pelit

BLOGI

Mikä on purukoru?

Kuka siitä hyötyy ja miksi?

Syökö lapsesi haalarin tai paidan kaulusta? Onko hupparin narut aina märät, kun lapsi pureskelee niitä? Miksi lapsi puree kyniä ja kynsiään? Pureskeleeko lapsesi syömättömäksi kelpaamattomia tavaroita?

Mikä avuksi? Kuka hyötyy purukorusta? Minkä purukorun valitsisin? Ovatko purukorut kestäviä? Mitä Lelutivolin asiakkaat sanovat purukoruista?

Lue lisää

Mitä lycratunnelilla voi tehdä?

Lycratunneli on monipuolinen väline lasten liikkumiseen ja terapiaan. Mitä kaikkea lycratunnelin avulla voi oikein puuhailla? Millä tavalla sen käytöstä voi kehittää leikin, jonka avulla vaikkapa lapsen karkeamotoriset taidot kehittyvät kuin itsestään? Lycratunnelin voi yhdistää monenlaiseen tekemiseen, eikä sen käyttöön ole laadittu sääntöjä. Mikä näistä 25 seuraavasta puuhasta kuulostaisi sinun mielestäsi mukavimmalta puuhalta kokeilla?

Näytä miten sinä osaat!

Lue lisää

Suosituimmat

Asiakkaiden suusta

Teiltä saa aina hyvää palvelua,

joka onkin syy jonka vuoksi palaan tarpeen tullen takaisin verkkokauppaan :)

Kiitos!

Kaisa H

Ostoskorisi

Ostoskorissasi ei ole vielä yhtään tuotetta

Toimituskulut alk. 5,90€, mutta SAAT ILMAISEN TOIMITUKSEN, kun lisäät vielä edestä tuotteita tilaukseesi.

Jipii! Saat ILMAISEN toimituksen!
Katso ostoskoriasi

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
lelukauppa netissä -opettavaiset lelut ja kehittävät pelit.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lelutivoli | Erilainen lelukauppa | Lasten Kehittävät Lelut Netistä

# data[].attributes.attachment_link.description
Opettavaiset lelut ja kehittävät pelit BLOGI Kuka siitä hyötyy ja miksi? Syökö lapsesi haalarin tai paidan kaulusta? Onko hupparin narut aina märät, kun lapsi pureskelee niitä? Miksi lapsi puree kyniä ja kynsiään? Pureskeleeko lapsesi syömättömäksi kelpaamattomia tavaroita? Mikä avuksi? Kuka hyötyy purukorusta? Minkä purukorun valitsisin? Ovatko purukorut kestäviä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Millainen oppija minä olen? Miten minun kannattaa opiskella? Miten minun ei kannata opiskella?

Tervetuloa etsimään vastauksia kysymyksiin: millainen oppija minä olen ja miten minun kannattaa opiskella. Aivan kuten ratkaisemme ongelmia eri tavoin, myös tulkitsemme ja ymmärrämme asioita eri tavoin. Tutki ja kokeile - löydä oma tapasi oppia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Millainen oppija minä olen? Miten minun kannattaa opiskella? Miten minun ei kannata opiskella? Tervetuloa etsimään vastauksia kysymyksiin: millainen oppija minä olen ja miten minun kannattaa opiskella. Aivan kuten ratkaisemme ongelmia eri tavoin, myös tulkitsemme ja ymmärrämme asioita eri tavoin. Tutki ja kokeile - löydä oma tapasi oppia.

# data[].attributes.body
mm. lapsen itsetunto
visuaalinen tuki arjessa
autismi ja aistisäätely
validaatio
ENSIN SITTEN LOPUKSI

# data[].attributes.attachment_link.title
Oppimis- ja ohjauskeskus Valteri | Tukea oppimiseen ja koulunkäyntiin

# data[].attributes.attachment_link.description
Valteri tukee lähikouluperiaatteen toteutumista tarjoamalla monipuolisia palveluja valtakunnallisesti yleisen, tehostetun ja erityisen tuen tarpeisiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Verkkokoulutukset ja digituotteet Archives - Valteri

# data[].attributes.attachment_link.description
Ilmaisella näkövammaisen oppilaan koululiikunnan soveltaminen -videosarjalla annetaan ohjeita liikuntatuntien suunnitteluun silloin, kun ryhmässä on näkövammainen oppilas. Sarjassa käydään läpi näkövamman vaikutuksia lapsen kehitykseen sekä koululiikunnan tavoitteisiin, sisältöihin ja arviointiin....

# data[].attributes.body
Sensorinen integraatio ja sensomotorinen kehitys

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aistitiedon käsittelyn ja säätelyn ongelmista puhutaan silloin, kun ne estävät lasta suoriutumasta niistä jokapäiväisistä asioista, joista hän haluaisi suoriutua, hänen pitäisi suoriutua tai hänen oletetaan ikänsä perusteella suoriutuvan. Lapsen elämäntilanne, häneen kohdistuvat odotukset ja ympäristö vaikuttavat siis voimakkaasti siihen, minkälaiset oireet koetaan häiritseviksi.

Kun aistitiedon käsittelyssä on ongelmaa, lapsen kehitys ja oppiminen eivät etene odotetusti. Uusien taitojen oppiminen voi olla erityisen työlästä, ja lapsen saattaa olla vaikea hallita käyttäytymistään. Lapsi voi kokea itsensä osaamattomaksi ja tyhmäksi, mikä heikentää itsetuntoa. Hän alkaa välttää haasteellisia toimintoja, jotka olisivat välttämättömiä uusien taitojen oppimiselle. Lapsen kehitykselliset ongelmat vaikeuttavat leikkimisen ja omatoimisuustaitojen kehittymistä. Hän ei esimerkiksi osaa leikkiä toisten lasten kanssa, on taitamaton käyttämään leikkivälineitä, ei pysty kehittämään leikkiä eteenpäin tai ryntää keskittymättä leikistä toiseen.

Koska useimmat lasten ongelmat näkyvät arjessa käyttäytymiseen ja/tai oppimiseen liittyvinä ongelmina, on kuntoutusta mietittäessä tärkeää arvioida ensin huolellisesti, mistä ongelmat johtuvat. Sensorisen integraation arvioinnissa pyritään selvittämään arjessa näkyvien ongelmien kehityksellisiä tekijöitä, sensorisen integraation ja motorisen ohjailun, eli praksian kehittymistä / ongelmia (ks. sensorisen integraation ongelmien arviointi).
Aistitiedon käsittelyn eli sensorien integraation ongelmien ilmentymismuotoja

Lapsella on vaikeutta aistimusten säätelyssä.

Lapsi reagoi muille ihmisille tavallisilta tuntuviin ärsykkeisiin yliherkästi, heikosti tai hän saattaa ylenpalttisesti hakea jotakin aistikokemusta, eli olla aistihakuinen. Lapsen reagointi aistiärsykkeisiin saattaa myös vaihdella tilanteesta toiseen.

Liikkeeseen yliherkästi reagoiva lapsi saattaa olla suhteettoman peloissaan jalkojen irrotessa maasta tai pään ja kehon asennon muuttuessa. Voi olla, että lapsi ei mielellään kiipeile, keinu, laske liukumäkeä tai kulje portaita. Vauvavaiheessa vaipanvaihtotilanteet ja kouluiässä liikuntatunnit voivat olla lapselle erittäin epämieluisia.

Lapsi voi reagoida odottamattomaan kosketukseen hyvin voimakkaasti / tunnepitoisesti. Hän voi vältellä läheisyyttä, mistä johtuen hänen voi olla vaikea ottaa vastaan hoivaa vanhemmiltaan ja fyysistä ohjaamista päivähoidon / koulun opettajilta. Lapsi ei pidä käsien sottaantumisesta, siksi muovailuvahat ja sormivärit eivät ole mieluisia ja hiekkaleikeissäkin lapsi käyttää mieluummin lapiota.

Lapsen voi olla vaikea sietää muille normaaleja kuuloärsykkeitä, jolloin esimerkiksi tavaratalon tai lapsiryhmän äänet, hälinä voivat saada hänet hyvin levottomaksi.

Aistimushakuinen lapsi saattaa jatkuvasti törmäilemällä, pureskella tai nuolla esineitä ja olla jatkuvasti liikkeessä.

Lapsella on vaikeuksia liikkeiden hallinnassa

Lapsella voi olla ongelmia koko kehon, käsien ja/tai suun liikkeiden koordinaation hallinnassa, erityisesti liikesarjojen sujuvassa tuotossa. Uusien motoristen taitojen kuten pyöräilyn, hiihtämisen, saksilla leikkaamisen, ruokailuvälineiden käyttämisen, piirtämisen ja kirjoittamisen oppiminen voi olla lapselle hyvin työlästä.

Lapsen puheen kehitys ja kielellisten taitojen oppiminen on hidasta

Sanojen ymmärtäminen ja niiden tuotto edellyttää usean eri aistijärjestelmän integraatiota, siksi sensorisen integraation ongelmat löydetään usein juuri puheen kehityksen ongelmien, viivästyneen puheen tuoton tai puheen ymmärtämisen ongelmien yhteydessä. Heikosti kehittynyt kehonhahmotus hidastaa käsitteiden oppimista ja niiden vakiintumista. Lapsella voi olla myös kuullun hahmottamisen ongelmia, mikä vaikeuttaa kielellisten ohjeiden ymmärtämistä. Kun lapsella on kehon ja kädenkäytön hallinnan praktisia ongelmia, on hänellä usein myös vastaavanlaisia praktisia ongelmia puhemotoriikan alueella.

Lapsella on vaikeuksia hallita käyttäytymistään

Lapsi saattaa reagoida lähes kaikkiin aistiärsykkeisiin, eikä pysty jättämään epäoleellisia ärsykkeitä huomioimatta. Lapsen toiminta on tällöin lyhytjännitteistä ja keskittymätöntä.
Lapsen voi olla vaikeaa paneutua oman toimintansa suunnitteluun, hän toimii ensin ja ajattelee vasta sitten. Lapsen saattaa olla myös vaikeaa sopeutua uusiin tilanteisiin, siirtyä tilanteesta toiseen, kestää epäonnistumisia.

Lapsi kokee itsensä osaamattomaksi. Aikuinen näkee, että lapsella ei ole hyvä olla. Lapsi välttää haasteita, vetäytyy, on itsepäinen tai häiriköi.

Yksittäisinä jotkut yllä luetelluista sensorisen integraation ongelmien ilmentymistä voivat olla ohimeneviä ja liittyä lapsen normaaliin kehitykseen.

Aistisäätelyn ongelmat sensorisen integraation viitekehyksessä

Yhä useammin lasten käyttäytymiseen liittyvien ongelmien yhteydessä on alettu tiedostaa ns. säätelyhäiriöiden vaikutus lapsen kehitykseen ja käyttäytymiseen. Ayresin kehittämässä sensorisen integraation teoriassa aistisäätelyyn liittyvät tekijät ovat olleet tiedostettuja jo teorian alkuvaiheista lähtien. Kuluneen kahden vuosikymmenen aikana on tältä pohjalta tehty runsaasti tieteellistä tutkimusta ja julkaisuja aistisäätelyn ongelmien luonteesta ja kuntoutuksesta. Fysiologisesti aistisäätely on solutasolla tapahtuva yksittäisen aistimuksen laukaisema mukautumisen ja herkistymisen mekanismi. Se muuttaa hermoston toimintaa ja/tai rakennetta vaikuttaen synapsien väliseen tiedon siirtymiseen.

Tutkimustieto on auttanut ymmärtämään aistisäätelystä johtuvaa poikkeavaa käyttäytymistä sekä tehostamaan ongelmiin puuttumista terapian keinoin. Aistisäätelyn ongelma näkyy paitsi lapsen tavassa reagoida aistimuksiin ja vaikeudessa hallita käyttäytymistään myös vireystilan, tarkkaavuuden ja tunteiden säätelyssä. Aistiärsykkeisiin yliherkästi reagoivan lapsen on usein vaikea rauhoittua. Pidempään kestävä ylivirittyneisyys vaikeuttaa jäsentynyttä toimimista. Aistimuksiin heikosti reagoivan (alireagoivan) lapsen on puolestaan vaikea saavuttaa tai ylläpitää hyvää toimintavirettä ja/tai päästä alkuun toiminnassa.

Pienen lapsen reaktiot ärsykkeisiin saattavat olla yllättäviä, koska hänen fysiologinen itsesäätelynsä on vasta kehittymässä. Pienet lapset ylistimuloituvat eli ylivirittyvät herkästi ja autonomisen hermoston toiminta kiihtyy. Säätelykyvyn kehittyminen ja kypsyminen tukee tarkoituksenmukaista vuorovaikutusta ympäristön kanssa.

Aistisäätelyongelmissa lapsen ympäristöllä on erittäin tärkeä merkitys lapsen käyttäytymisen jäsentymiseen. Siksi ongelmia tulee arvioida aina suhteessa lapsen ympäristöön, ympäröiviin ihmisiin ja tilanteisiin, joissa poikkeavaa reagointia esiintyy. Aistisäätelykykyä arvioidaan havainnoimalla lapsen reagointia ja käyttäytymistä arjen erilaisissa tilanteissa. Tiedon keräämiseen on kehitetty erilaisia arviointimenetelmiä ja kyselykaavakkeita. SI-terapeuttien käyttöön on kehitetty Sensory Processing Measure -kyselyt eri ikäryhmille.

Havainnoitavissa olevaan aistisäätelyyn vaikuttavat sekä yksilön sisäiset tekijät että ympäristöön ja vuorovaikutukseen liittyvät ulkoiset tekijät. Kun ulkoiset tekijät (tehtävä, ympäristö, vuorovaikutussuhteet, kulttuuri) ja sisäiset tekijät (yksilön kyky käsitellä aistitietoa, tunteita, ylläpitää tarkkaavuutta) sopivat yhteen, nähdään lopputuloksena tilanteeseen sopiva tarkoituksenmukainen toiminta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Aistitiedon käsittelyn ja säätelyn ongelmista puhutaan silloin, kun ne estävät lasta suoriutumasta niistä jokapäiväisistä asioista, joista hän haluaisi suoriutua, hänen pitäisi suoriutua tai hänen oletetaan ikänsä perusteella suoriutuvan. Lapsen elämäntilanne, häneen kohdistuvat odotukset ja ympäristö vaikuttavat siis voimakkaasti siihen, minkälaiset oireet koetaan häiritseviksi. Kun aistitiedon käsittelyssä on ongelmaa, lapsen kehitys ja oppiminen eivät etene odotetusti.

# data[].attributes.body
Yksityisen perhepäivähoidon ketju

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksityinen perhepäivähoito Lahja lapsuudelle Lahja lapsuudelle "Kiitos vielä aivan mahtavasta hoitopaikasta. Olemme tosi onnellisia, kun löydettiin sinut. Lapsemme jutteli koko illan kuinka kivaa oli, ero on valtava siihen mitä ennen puhui päiväkodin jälkeisinä iltoina. Tyttö on rento, ei lainkaan ahdistunut, hänellä on selvästi

# data[].attributes.body
Vinkkejä kasvatuskumppanuuteen

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kasvatuskumppanuus merkitsee lapsen kasvun ja kehityksen tukemista yhteistyössä kodin ja päiväkodin kanssa. Kasvatuskumppanuuden tulisi perustua kunnioittavaan ja tasavertaiseen vuoropuheluun.

Hyvät kaverisuhteet ja turvallinen, kiusaamaton ryhmä ovat tärkeitä asioita lapsen päiväkotiajalle. Vanhemman kannattaakin olla myös itse aktiivinen ja ottaa kaveriasioita puheeksi lapsen ryhmän työntekijöiden kanssa. Lapsi toimii vertaisryhmässä usein eri tavoin kuin kotona. Hyvässä vuoropuhelussa varhaiskasvattaja ja vanhemmat voivat jakaa omia havaintojaan lapsesta ja pohtia, miten lasta tarvittaessa voisi tukea ryhmässä ja kaverisuhteissa.

On tärkeää, että myös hankalia asioita voi ottaa puheeksi ja niihin etsitään ratkaisuja vuoropuhelussa. Kun mahdollisista kaveripulmista tai muista ongelmista puhutaan avoimesti ja ajoissa, ne eivät ala kasautumaan.

Kysele, millaista kaverisuhteita vahvistavaa ja kiusaamista ehkäisevää työtä päiväkoti tekee. Jos sinulla on mielessä, miten voit vanhempana edistää tätä työtä, tarjoa ideoita päiväkodille.

Kuuntele ja kysele lapsen kaverisuhteista ja leikeistä (mitä ja miten lapsi leikkii ja keiden kanssa).

Kerro, jos mielestäsi lapsesi tarvitsee tukea kaverisuhteiden solmimiseen.

Osallistu päiväkodin tarjoamaan yhteistyöhön kuten vanhempainiltoihin ja tapahtumiin. Myös toisiin vanhempiin tutustuminen auttaa edistämään lapsen kaverisuhteita.

Jos sinulla on huoli lapsen päivästä, nosta asia keskusteluun lapsesta vastaavien kasvattajien kanssa. On tärkeää, että päiväkodissa lapsen kokemukset otetaan vakavasti ja selvitetään, mitä ryhmässä tapahtuu.

Pyydä erillistä keskusteluaikaa, jos tuntuu, ettei hakutilanteessa tapahtuva ajatustenvaihto riitä huolta herättäneen asian selvittämiseen. Keskustelussa on tärkeä käydä läpi, miten tilanne päiväkodissa aiotaan selvittää, miten vanhempia informoidaan ja miten tilannetta seurataan.

Tarvittaessa päiväkoti voi ehdottaa yhteistyötä myös esimerkiksi erityislastentarhanopettajan, psykologin tai neuvolan kanssa. Myös vanhemmat voivat toivoa yhteistyötä.

Tarvittaessa vanhempi voi olla yhteydessä myös päiväkodin johtajaan ja/tai alueen varhaiskasvatuspäällikköön.

[helpful]

# data[].attributes.attachment_link.description
Kasvatuskumppanuus merkitsee lapsen kasvun ja kehityksen tukemista yhteistyössä kodin ja päiväkodin kanssa. Kasvatuskumppanuuden tulisi perustua kunnioittavaan ja tasavertaiseen vuoropuheluun. Hyvät kaverisuhteet ja turvallinen, kiusaamaton ryhmä ovat tärkeitä asioita lapsen päiväkotiajalle. Vanhemman kannattaakin olla myös itse aktiivinen ja ottaa kaveriasioita puheeksi Jatka Kasvatuskumppanuus päiväkodin kanssa lukemista →

# data[].attributes.body
Tiina Lämsän artikkeli 2021

# data[].attributes.body
Mikä sujuu, mikä on hyvää, mitä taitoja jo osataan!

# data[].attributes.attachment_link.title
Supersankari suunnistus - Neuvokas perhe -ammattilaiset

# data[].attributes.attachment_link.description
Maksuton tulostettava suunnistusmateriaali, jossa sankarit pohtivat vahvuuksiaan ja supertaitojaan. Sopii lapsiryhmille ja perheille.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
The store will not work correctly in the case when cookies are disabled.

JavaScript seems to be disabled in your browser. For the best experience on our site, be sure to turn on Javascript in your browser.

Maksunvälityspalvelu Paytraililla on huoltokatko 29.3. klo 00:00-05:00. Verkkokauppatilausten Paytrail-maksuissa voi esiintyä lyhyitä häiriöitä huoltokatkon aikana.

Ilmainen toimitus yli 35€ tilauksiin | Toimitusaika 2-3 arkipäivää

eskarit ja alakoululaiset

Ärrä löytyy harjoittelemalla

Pienet äännevirheet lapsen puheessa korjaantuvat usein kotikonstein. Tulosta syntyy yhdessä harjoittelemalla, positiivisella asenteella ja pienin askelin.

Pienen lapsen puhetta ymmärtävät usein vain tutut ihmiset ja äännevirheet ovat yleisiä vielä leikki-ikäistenkin puheessa. 5-6-vuotiaana lapsen puhe on yleensä jo selkeää, mutta vaikeimmat äänteet, kuten R ja S saattavat jäädä uupumaan, sillä ne vaativat kielen kärjen äärimmäisen tarkkaa hallintaa ja hienovaraista liikettä.

Monilla lapsilla herkkyyskausi R- ja S-äänteiden opettelulle ajoittuu juuri 5-6-vuoden ikään, kun helpommat äänteet L ja T ovat jo hallussa. Kaikissa näissä äänteissä kielen liike on samantyyppinen. R- ja S-harjoituksia on helppo tehdä kotona, mutta ennen kotitreenejä kannattaa kuitenkin käydä ammattilaisen, esimerkiksi puheterapeutin vastaanotolla, sillä on tärkeää selvittää, mistä äännevirhe johtuu. Joskus taustalla ovat fysiologiset syyt, esimerkiksi liian kireä kielijänne, suun lihaksiston heikkous tai kielen liikkeiden kehittymättömyys. Ammattilainen osaa arvioida, milloin ja miten äänteitä kannattaa harjoitella. Lähetteen puheterapeutille saa tarvittaessa oman neuvolan kautta.

Treenaa vähän, mutta usein

Nykytutkimuksen mukaan äännevirheet korjaantuvat tehokkaimmin tavu- ja puheharjoituksilla. Esimerkiksi R-harjoitukset aloitetaan D-kirjaimen avulla: norsu askeltaa painavilla jaloillaan TU-DUM, TU-DUM, tai lintu sirkuttaa nopeaan tahtiin TI-DI-TI-DI-TI-DI.

Äänteiden oppiminen vaatii sinnikkyyttä. On yleistä, että säännölliselläkin harjoittelulla ärrä alkaa päristä oikeassa paikassa vasta kuukausien kuluttua. Pari viiden minuutin harjoituskertaa päivässä on tehokkaampaa treeniä kuin yksi pitkä harjoitus harvemmin.

Puuttuva äänne voi löytyä yhtäkkiä kaikkiin sanoihin tai vähitellen, ensin pehmeämpänä ja sitten selkeänä. Jokainen onnistunut harjoitus on kehumisen paikka ja edistysaskeleita kannattaa hurrata yhdessä oikein kunnolla!

Näin harjoittelusta tulee yhteinen, myönteinen hetki

1. Kaikkein tärkeintä on lapsen oma motivaatio. Joskus lapsi huomaa itse, että sanoo osan äänteistä eri tavalla kuin kaverit. Tällöin halu oppia saattaa olla suuri.

2. Ärrä opitaan yhdessä. Ennen kuin itse harjoittelu alkaa, vanhemmalla ja lapsella pitää olla yhteisymmärrys siitä, että ollaan yhdessä tekemässä tärkeää juttua.

3. Vastuu harjoittelusta on aikuisella. Lapsi voi esimerkiksi päättää itse siitä, mihin aikaan päivästä harjoituksia tehdään tai missä järjestyksessä äänteitä harjoitellaan, mutta vastuun harjoituksista kantaa aikuinen.

4. Tee treenaamisesta lapselle mahdollisimman hauskaa. Pieniä kieliharjoituksia voi liittää vaikkapa peli-illan yhteyteen: aina kun Afrikan tähdessä löytyy tyhjä pelimerkki, täytyy sanoa ääneen yhdessä sovittu äänneloru. Automatkoilla on ehkä aikaa toistaa harjoituksia yhdessä.

5. Jos tökkii, ottakaa aikalisä. Jos lapsi suhtautuu harjoitteluun todella vastentahtoisesti, voi olla paikallaan pitää tauko ja yrittää uudella innolla vaikka kuukauden kuluttua.

6. Treenaa myös suun lihaksia. Esimerkiksi pillimehun imeminen suppusuulla tai napakka purskuttelu hampaidenpesun yhteydessä vahvistavat suun lihaksia.

Asiantuntijana artikkelissa puheterapeutti Marita Haukilehto.

Tutustu R-, S- ja D-kirjainten kotiharjoitteluun

Opi R-, S- ja D-kirjaimet puheterapeutin laatimien hauskojen harjoitusten avulla kotona! Tehtävissä seikkaillaan sirkuksen värikkäässä maailmassa. Tämän kirjan on tarkoitus antaa vanhemmalle ja lapselle mukavia yhteisiä hetkiä. Tehtävät on suunniteltu niin, että lapsen oman oppimishalun kanssa ne mahdollistavat uusien äänteiden oppimisen.

Lue myös

eskarit ja alakoululaiset

Lue open vinkit kielen hauskaan ja toiminnalliseen harjoitteluun kotona.

eskarit ja alakoululaiset

Lue open vinkit eri tasoisille lukijoille lukuinnon sytyttämiseen ja lukemaan oppimisen tukemiseen

# data[].attributes.attachment_link.description
The store will not work correctly in the case when cookies are disabled. JavaScript seems to be disabled in your browser. For the best experience on our site, be sure to turn on Javascript in your browser.

# data[].attributes.attachment_link.description
Share your videos with friends, family, and the world

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnetaitoja opetellessa harjoitellaan tunnistamaan ja nimeämään tunteita.

Tunteen vallassa ei välttämättä tule toimineeksi ajatuksen kanssa, ja siksi on tärkeää ensin pysähtyä tunnistamaan tunne. Silloin pystyy myös paremmin harkitsemaan, mitä tekee tai mitä sanoo toiselle.
Tunnetaitoja opetellaan arjen tilanteissa ja niihin voi saada apua erilaisista tunnetaito-ohjelmista. Ohjelma voi toimia tukena ja keskustelun avaajana lapsen ja aikuisen välillä.Aikuisen on tärkeää tunnistaa omat ja lapsen tunteet.

Kun joku asia vaivaa lapsen mieltä, kannattaa häntä rohkaista puhumaan siitä, kehottaa kasvatustieteiden tohtori ja Amin ystävä sairastaa-audiosarjan käsikirjoittaja Jenni Helenius. Aikuisten tuen sekä vertaistuen saaminen on tärkeää vaikeiden kokemusten ja pelkojen käsittelyssä. Lapsen kanssa voi keskustella ikätasoisesti vaikeistakin tunteista.

Tarinat ovat tärkeitä. Na auttavat ymmärtämään erilaisia tunteita, tarjoavat ratkaisumalleja ja rohkaisevat: vaikeissa tilanteissa ei tarvitse jäädä yksin.

Amin ystävä sairastaa-sarja auttaa keskustelemaan lapsen kanssa kuolemanpelosta ja vakavasta sairastumisesta. Päähenkilön, eskari-ikäisen Amin paras ystävä sairastuu ja joutuu eristyksiin sairaalaan.

Tilanne aiheuttaa monenlaisia tunteita. Sarjassa surun, ikävän ja pelon tunteita käydään läpi Amin iltakeskusteluissa isän kanssa. Amin unimaailmassa käsitellään ritarihahmon kautta myös vihan ja avuttomuuden tunteita, kun ritari ei pysty auttamaan ystäväänsä. Sarjan tärkein viesti on se, että kaikista tunteista saa puhua, eikä huolen kanssa tarvitse jäädä yksin.

Jyrkin ja Neposen kommervenkeissä nähdään tavallisia arjen tilanteita, kuten kaupassa asiointi ja elokuvissa ja lääkärissä käynti. Kaikki ei kuitenkaan suju kuin Strömsössä.

Ohjelmassa kuullaan lasten ajatuksia Jyrkin ja Neposen välille syntyneisistä konflikteista. Lapset puhuvat tunteista, ja samalla huomataan, että kaikilla lapsilla on kaikenlaisia tuntemuksia eri arkitilanteissa. Myös aikuiset ovat ihmisiä, eivätkä aina onnistu toimimaan kovin fiksusti. Kun huomaa, että homma meni pieleen, voi sen sanoa lapselle ihan suoraan.

Ensimmäinen askel on se, että sanoittaa miltä tuntuu ja miltä tunne kehossa tuntuu. Tunnetaidot ovat tärkeitä ja oleellisia ihmisenä olemisen taitoja.

Kommervenkeissä nähdään, että kaikilla on kaikenlaisia tunteita, jotka kuuluvat elämään, eikä se ole vaarallista. Tunteita ei myöskään tarvitse ottaa vastaan niin että näille ei voi mitään. Sekä lapsi että aikuinen voi oppia tunnetaitoja.

Arjen vuorovaikutustilanteita nähdään myös Nalle, ystävä-ässä -ohjelmassa. Ohjelmassa nähdään leikin ohessa Nallen ja Apinan välille syntyviä sosiaalisia tilanteita. Apina käy läpi vaikeat tunteet ja kekseliäs Nalle lähtee ratkomaan niistä syntyneitä tilanteita.

Jaksoissa mietitään muun muassa, miten toisen kanssa toimitaan ja minkälaisia ongelmatilanteita yhdessä leikkiessä voi syntyä. Samalla opitaan ihmisiksi olemista: oman vuoron odottamista, häviämisen vaikeutta ja uuden taidon opettelussa vaadittavaa sinnikkyyttä.

Suoraviivaisia vastauksia ohjelmassa ei anneta, vaan Nallen apupakin sisältö ja tilanteiden ratkominen yllättävät katsojankin.

Reima Räiske on aiemmissa jaksoissa käsitellyt kiukun tunteiden hallintaa. Uudessa Miltä tuntuu, Reima Räiske -sarjassa pureudutaan laajemmin tunteisiin. Mukana on myös positiivisia tunteita, kuten rohkeutta ja iloa, käsitteleviä jaksoja.

Informatiiviset lyhyet jaksot käsittelevät jokainen yhtä tunnetilaa ja Reiman hauska animaatiohahmo tekee informaatiosta lapselle kiinnostavan.

Ohjelma toimii materiaalina varhaiskasvattajille ja vanhemmille. Paras tilanne on, jos ohjelmaa katsotaan yhdessä. Silloin se toimii hyvänä keskustelun avaajana.

Tietoiskutyyppisissä jaksoissa käydään läpi tunnetiloja ja Reima kertoo, miltä kulloinenkin tunne tuntuu. Katsoja voi miettiä, tunteeko itse samalla tavalla kuin Reima.

Jenni Helenius toivoo vanhemmille ja varhaiskasvattajille rohkeutta kuunnella lasten kysymyksiä. Tunnetaitoja voi harjoitella tarinoiden kautta, mutta paras oppi saadaan arjen tilanteissa. Kun lapsella huomaa jonkin tunnetilan, voi siitä keskustelemista lähteä harjoittelemaan siinä tilanteessa.

Aikuisen on myös hyvä opetella erottamaan oma tunnetilansa lapsen tunnetilasta. Lapsen kiukku tarttuu helposti aikuiseen, mutta kiukkuun ei kannata vastata kiukulla. Sanoitetaan tunne lapselle, esimerkiksi "Huomaan, että sinua harmittaa joku asia. Haluaisitko kertoa siitä?". Kun jutellaan rauhallisesti kiukusta ja siitä, mikä asia suututtaa ja mitä asialle voisi tehdä, kiukun tunnistaminen on jatkossa lapselle helpompaa.

Tunnetaitoja pääsee harjoittelemaan myös seuraavien ohjelmien parissa:

# data[].attributes.attachment_link.title
Tunnetaidot ihmisenä kasvamisen tukena - lastenohjelmista voi oppia tunnetaitoja, mutta ohjelmat eivät korvaa aikuisen ja lapsen välisiä keskusteluja (Vuodelta 2022)

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnetaitoja opetellessa harjoitellaan tunnistamaan ja nimeämään tunteita. Tunteen vallassa ei välttämättä tule toimineeksi ajatuksen kanssa, ja siksi on tärkeää ensin pysähtyä tunnistamaan tunne. Silloin pystyy myös paremmin harkitsemaan, mitä tekee tai mitä sanoo toiselle.Tunnetaitoja opetellaan arjen tilanteissa ja niihin voi saada apua erilaisista tunnetaito-ohjelmista.

# data[].attributes.body
Oppimateriaalissa on kuvattu 104 tunnetta aakkosjärjestyksessä. Piirroskuvassa esitetään tilanne ja kysymyksin herätetään keskustelu siitä, missä ja miten kukin tunne on arkielämästä tuttu. Tavoitteena on tunteiden tunnistamisen, nimeämisen, ilmaisemisen ja säätelyn harjoittelu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunteesta tunteeseen - ihmismielen tarina kuvin ja sanoin on tunnetaitojen oppimateriaali kasvatukseen ja erityiskasvatukseen. Oppimateriaalissa on kuvattu 104 tunnetta aakkosjärjestyksessä. Piirroskuvassa esitetään tilanne ja kysymyksin herätetään keskustelu siitä, missä ja miten kukin tunne on arkielämästä tuttu. Tavoitteena on tunteiden tunnistamisen, nimeämisen, ilmaisemisen ja säätelyn harjoittelu. Tunnetaitoja oppimalla voidaan edistää hyvää vuorovaikutusta ja vähentää ihmisen sisäisiä ja ihmisten välisiä ristiriitoja.

Opettajan aineistossa on taustatietoa ja vinkkejä sisällön käsittelyyn.

Voit lähettää meille palautetta opettajan aineistosta sähköpostitse julkaisut(at)oph.fi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunteesta tunteeseen - ihmismielen tarina kuvin ja sanoin on tunnetaitojen oppimateriaali kasvatukseen ja erityiskasvatukseen. Oppimateriaalissa on kuvattu 104 tunnetta aakkosjärjestyksessä. Piirroskuvassa esitetään tilanne ja kysymyksin herätetään keskustelu siitä, missä ja miten kukin tunne on arkielämästä tuttu. Tavoitteena on tunteiden tunnistamisen, nimeämisen, ilmaisemisen ja säätelyn harjoittelu.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tunnerobotin avulla harjoitellaan tunnetaitoja kotona, varhaiskasvatuksessa ja alakoulussa. Robottia voidaan käyttää tunteiden tunnistamisessa ja nimeämisessä: Sinulla on tänään syntymäpäiväjuhlat. Miltä se tuntuu? Säätimien avulla havainnollistetaan tunteiden viriämistä ja niiden elämänkaarta. Lapsi vääntää säädintä tunteen voimakkuuden mukaan: Unilelusi katosi. Miltä se tuntui? Mikä helpotti oloa? Miltä tuntui, kun unilelu löytyi? Tunnerobotti auttaa lasta huomaamaan, että tunteet tulevat ja menevät ja että tunteiden säätelyä voi oppia.

Oman ryhmän robotille voi antaa nimen. Tunnerobotti voi olla osa aamupiiriä. Se voi olla tilassa aina esillä. Lapsi voi kääntyä Tunnerobotin puoleen silloin, kun hänen omat kykynsä nimetä ja ilmaista tunnetta eivät riitä.

Käyttöohjeet

Robottikuva tulostetaan kokoon A3 tai A4, kuva liimataan robotin vartaloon kuten pahvilaatikon kylkeen tai vahvalle kartongille, ja tunnesäädinten pyörylät leikataan irti. Pyörylöiden kohdille kiinnitetään maito- tai mehutölkkien korkit kauloineen säätimiksi. Piirrä korkkeihin mustat viivat nuoliksi ja robotti on valmis! Robotin voit tulostaa värillisenä tai mustavalkoisena, jolloin lapsi värittää sen itse.

Tunnerobotti löytyy painettuna julkaisun Lapsen mieli, kieli ja kulttuuri - Opas mielenterveyden edistämiseen varhaiskasvatuksessa keskiaukeaman liitteenä. Tunnerobotti on selkokielinen.

Opinnäytetyö

Lataa

Lisää aiheesta

Sivua muokattu 27.8.2021

Ota yhteyttä

Sisältö liittyy seuraaviin aihealueisiin:

# data[].attributes.attachment_link.description
Tunnerobotin avulla harjoitellaan tunnetaitoja kotona, varhaiskasvatuksessa ja alakoulussa. Robottia voidaan käyttää tunteiden tunnistamisessa ja nimeämisessä: Sinulla on tänään syntymäpäiväjuhlat. Miltä se tuntuu? Säätimien avulla havainnollistetaan tunteiden viriämistä ja niiden elämänkaarta. Lapsi vääntää säädintä tunteen voimakkuuden mukaan: Unilelusi katosi. Miltä se tuntui? Mikä helpotti oloa? Miltä tuntui, kun unilelu löytyi?

# data[].attributes.body
Mielenterveysmateriaaleja lapsille (maksullisia)

# data[].attributes.body
Tulostettavat tunnekortit tunnetaitojen harjoitteluun lasten kanssa. 28 erilaista tunnekuvakorttia. Jokaisesta tunteesta on myös sanallinen kuvaus tunnekortin tekstipuolella. Mukana on toimintavinkkejä tunnetaitojen harjoittelemiseen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kenelle: Esi- ja alakouluikäiset lapset, kasvatusalan ammattilaiset

# data[].attributes.body
Minä ja meidän yhteisömme

Kielten rikas maailma

Ilmaisun monet muodot

Tutkin ja toimin ympäristössäni

Kasvan, liikun ja kehityn

Mediakasvatus

Jouluiset toimintatuokiot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Pikku Kakkosen sisällöt ja oheismateriaalit toimivat mainiosti osana varhaiskasvatusta. Alan asiantuntijoiden kanssa suunniteltujen sisältöjen pedagogiikka tukee varhaiskasvatussuunnitelman tavoitteita ja lapsille tutut hahmot ilahduttavat myös päivähoidossa. Tässä vinkkejä videoiden, audioiden ja sovelluksen pelien käyttöön osana toimintatuokioita. Toiminta on jaoteltu oppimisen alueiden mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pikku Kakkosen sisällöt ja oheismateriaalit toimivat mainiosti osana varhaiskasvatusta. Alan asiantuntijoiden kanssa suunniteltujen sisältöjen pedagogiikka tukee varhaiskasvatussuunnitelman tavoitteita ja lapsille tutut hahmot ilahduttavat myös päivähoidossa. Tässä vinkkejä videoiden, audioiden ja sovelluksen pelien käyttöön osana toimintatuokioita. Toiminta on jaoteltu oppimisen alueiden mukaan.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ideapankista löydät lähes 200 hauskaa ideakorttia lasten ruokakasvatukseen! Vinkit ovat käytännönläheisiä sekä ruokailoa ja ruokarohkeutta kasvattavia. Ideapankista löydät myös vinkkejä ruokailun kehittämiseen sekä yhteistyön lisäämiseen.

Voit selata ideakortteja kohderyhmittäin tai teemojen avulla. Kivan ideakortin voit jakaa suoraan someen tai sähköpostiin.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ruokakasvatuksen ideapankki - Neuvokas perhe -ammattilaiset

# data[].attributes.attachment_link.description
Ideapankista löydät lähes 200 hauskaa ideakorttia lasten ruokakasvatukseen! Vinkit ovat käytännönläheisiä sekä ruokailoa ja ruokarohkeutta kasvattavia. Ideapankista löydät myös vinkkejä ruokailun kehittämiseen sekä yhteistyön lisäämiseen. Voit selata ideakortteja kohderyhmittäin tai teemojen avulla. Kivan ideakortin voit jakaa suoraan someen tai sähköpostiin.

# data[].attributes.body
Minä-tehtävät

Luontotehtävät

Kiertotalous

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiedepolku toteuttaa tiedekasvatusta säännöllisesti kaikissa ryhmissä käyttäen kullekin ikäryhmälle sopivia toimintamuotoja ottaen tiedekasvatuksen luontevaksi osaksi arkea.

# data[].attributes.body
Tutkien ja toimien, LUMA-oppiminen varhaiskasvatuksessa

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Alta löydät erilaisia mallin mukaisia kokeiluja liittyen matematiikkaan ja luonnontieteisiin sekä käsitteiden opettamiseen. Tutki ja ota käyttöön - ja sovella omaan ryhmääsi sopivaksi! Ideoikaa yhdessä lasten kanssa lisää kokeiluja ja kootkaa siihen liittyvää käsitteistöä. Ottakaa käsitteitä käyttöön laajasti muussakin toiminnassa.

Materiaali on tuotettu hankkeessa yhteistyössä Vantaan Luontokoulun sekä Vantaan päiväkotien kanssa. Klikkaamalla tekstiä saat auki PDF-muotoiset ohjeet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Varhain oppiva Vantaa - LUMA-malli ja -materiaali

# data[].attributes.attachment_link.description
Alta löydät erilaisia mallin mukaisia kokeiluja liittyen matematiikkaan ja luonnontieteisiin sekä käsitteiden opettamiseen. Tutki ja ota käyttöön - ja sovella omaan ryhmääsi sopivaksi! Ideoikaa yhdessä lasten kanssa lisää kokeiluja ja kootkaa siihen liittyvää käsitteistöä. Ottakaa käsitteitä käyttöön laajasti muussakin toiminnassa. Materiaali on tuotettu hankkeessa yhteistyössä Vantaan Luontokoulun sekä Vantaan päiväkotien kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tälle sivulle on koottu ohjeita, joilla kokoat omaan varhaiskasvatukseen sopivan tutkimussalkun. Yksi tutkimussalkku pitää sisällään kymmenen eri työohjetta, joita voi käyttää tiedekerhon pohjana, siten että aina yksi tutkimus tehdään yhden kerran aikana. Salkuissa on myös ohjaajan ohjeet sekä kaikissa töissä on mietitty työhön liittyvä ilmiö, mitä aisteja käytetään sekä mitä taitoja harjoitellaan. Ohjaajan ohjeet sisältävät myös vinkkejä, joilla voi tukea lasten tutkimuksia, esimerkiksi millaisilla avustavilla kysymyksillä voi ohjata tutkimusten tekemisessä. Jokaisen laukun työt auttavat harjoittamaan tutkimuksen taitoja varhaiskasvatukseen sopivalla tavalla. Hahmottamista, havaintojen tekemistä ja ongelmanratkaisua aletaan harjoittamaan pienin askelin.

Salkkuja on kolme erilaista; siistit työt, sotkuiset työt sekä ulkona tehtävät työt.

Siistit työt keskittyvät fysikaalisten ilmiöiden tutkimiseen, ääni, magnetismi ja valo.

Sotkuisilla töillä tarkoitetaan tutkimuksia, joissa tarvitaan usein vettä ja siksi vaatii pieniltä roiskeilta suojautumista, työt ovat kuitenkin tehtävissä kodin tarvikkeilla ja vaarallisia kemikaaleja ei töissä käytetä.

Ulkona tehtävät työt liittyvät elinympäristön tutkimiseen, esimerkiksi ulkona olevien ilmiöiden ja eliöiden tunnistaminen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tälle sivulle on koottu ohjeita, joilla kokoat omaan varhaiskasvatukseen sopivan tutkimussalkun. Yksi tutkimussalkku pitää sisällään kymmenen eri työohjetta, joita voi käyttää tiedekerhon pohjana, siten että aina yksi tutkimus tehdään yhden kerran aikana. Salkuissa on myös ohjaajan ohjeet sekä kaikissa töissä on mietitty työhön liittyvä ilmiö, mitä aisteja käytetään sekä mitä taitoja harjoitellaan.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kädentaitopalvelu Näprä tarjoaa ekologiset ja edulliset askartelu- ja kädentaitotarvikkeet - löydät Näprän kaikista Kierrätyskeskuksen myymälöistä! Verkkokauppamme toimittaa ympäri Suomen.

# data[].attributes.body
Suomen Latu

# data[].attributes.body
Suomen Latu

# data[].attributes.body
Hyvinvointia luonnosta – Luontorakkaus – Varhaiskasvatus – Ympäristökasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Hyvinvointia luonnosta - Luontorakkaus - Varhaiskasvatus - Ympäristökasvatus

# data[].attributes.attachment_link.description
Animaatio kertoo Hannun ja Kertun retkestä Suomen luontoon. Retkensä aikana he tutustuvat kaikille yhteisiin jokamiehenoikeuksiin. Video on tehty yhteistyössä Suomen Ladun kanssa. Video on vapaasti käytettävissä ja näytettävissä sellaisenaan. Videon lyhentäminen tai muokkaaminen ilman tekijän lupaa ei ole sallittua. Lisätietoja videosta: info@xoompoint.com

# data[].attributes.body
Mielenterveystaitoja neuvolaan ja varhaiskasvatuksen henkilöstölle

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Järjestämme neuvolaan ja varhaiskasvatuksen henkilöstölle. Mielenterveyttä voidaan edistää hyvin arkisin tavoin; arvostava ja kiireetön kohtaaminen, myönteinen palaute ja osallistaminen ovat keskeisiä arjen tapoja lisätä mielen hyvinvointia yhteisössä.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Varhaiskasvatuksen tunnekorteissa lasten tunteet heilahtelevat laidasta laitaan. Välillä ollaan vihaisia, sitten taas iloisia ja riehakkaita. Välillä ujostuttaa ja nolottaa, ja toisinaan ollaan tosi ihastuneita. Tunnekorttien avulla voidaan tutustua erilaisiin tunteisiin, jutella niistä ja tunnistaa niitä. Niillä voidaan leikkiä ja keksiä erilaisia tarinoita tai satuja. Tunnekorttien avulla voidaan myös käsitellä ristiriitatilanteita ja käyttää kaveritaitokorttien rinnalla. Lataa myös tunnekorttien ideapankki!

Lataa

Lisää aiheesta

Sivua muokattu 31.10.2022

Ladattavat kaveritaitokortit on suunniteltu päiväkotien käyttöön lasten sosiaalisten taitojen opettamiseen ja harjoitteluun. Kortteja on yhteensä 20.

Muistipelikorteilla opitaan tunnesanoja ja harjoitellaan tunteiden nimeämistä ja ilmaisemista. Kortteja voi hyödyntää myös S2 -opetuksessa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ladattavien tunnekorttien avulla lapset voivat leikin tai tarinan kautta tutustua 20 erilaiseen tunteeseen sekä oppia tunnistamaan tunteita ja puhumaan niistä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Ladattavat kaveritaitokortit on suunniteltu päiväkotien käyttöön lasten sosiaalisten taitojen opettamiseen ja harjoitteluun. Kortteja on yhteensä 20.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
sosiaaliportti
käsikirja
lastensuojelu
lapset
lapsen
suojelu

# data[].attributes.attachment_link.description
Alkoholi, tupakka ja riippuvuudet Elintavat ja ravitsemus Hyvinvoinnin ja terveyden edistämisen johtaminen Hyvinvointi- ja terveyserot Ikääntyminen Infektiotaudit ja rokotukset Kansantaudit Lapset, nuoret ja perheet Maahanmuutto ja kulttuurinen moninaisuus Mielenterveys Sote-palvelujen johtaminen Sukupuolten tasa-arvo Tiedonhallinta sosiaali- ja terveysalalla Toimintakyky Väkivalta Ympäristöterveys

# data[].attributes.body
Webinaaritallenteita mm.
-Lapsen tunnesäätelyn ja aivojen kehittyminen
-Fanni-tunnetaitotuokio kasvattajalle
-Miten tuen lapsen vahvuuksia?
-Positiivinen kasvatus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ILMAINEN WEBINAARI: Mikä on hyvän vanhemman salaisuus?

Vanhemmuus on varmasti yksi elämämme monimutkaisimmista rooleista. Vanhemman mieli täyttyy herkästi todellisista ja kuvitteellisista odotuksista ja vaatimuksista, ja keskustelu hyvästä vanhemmuudesta typistyy vertailuun erilaisista valinnoista. Vanhemmuudessa on kuitenkin pohjimmiltaan kyse ihmissuhteesta. Kun onnistut vaimentamaan sisäiset ja ulkoiset paineet, pystyt keskittymään olennaisimpaan: lapseesi.

Tässä webinaarissa esitellään viisi lapsen käyttäytymistä ohjailevaa tarvetta sekä keinoja ymmärtää lapsen käyttäytymistä pintaa syvemmältä ja ohjata sitä lapsen hyvinvointia ja vanhemman ja lapsen välistä erityistä suhdetta vaalien. Hyvä vanhemmuus ei vaadi tiettyjä tekoja, vaan halua ymmärtää ja tukea alati muuttuvaa lasta.

Webinaarin vetävät lapsen kehitykseen, perheiden tukemiseen ja tunnetaitoihin erikoistunut psykologikaksikko Heidi Livingston ja Julia Pöyhönen. He ovat luoneet laajaa suosiota saaneen Fanni Emotions -tuoteperheen, jonka tavoitteena on tehdä tunnekasvatuksesta mahdollisimman helppoa. Heiltä ilmestyy webinaarin aiheesta maaliskuussa vanhemmuuskirja Hyvän vanhemman salaisuus, joka tarjoaa käytännönläheisiä työkaluja arkipäivän tunnepulmiin.

Webinaari järjestetään torstaina 16.3. klo 18-19 Zoomissa. Webinaari on ilmainen, mutta osallistuminen edellyttää ilmoittautumista Zoomin sivuilla. Mukaan mahtuu rajattu määrä. Webinaarista tulee tallenne katsottavaksi nettisivuillemme

Tervetuloa mukaan Zoomissa järjestettävään, Fanni-tunnetaitosarjan tekijöiden koulutukseen keskiviikkona 19.4.2023 klo 17.30-19! Osallistujahinta 29,90 € / hlö + tallenne 2 viikon ajaksi.

Suuret muutokset elämässä, kuten pikkusisaruksen syntymä, muutto, läheisen kuolema tai vanhempien ero, herättävät joukon erilaisia tunteita, joiden käsittelyyn lapsi kaipaa aikuisen apua. Muutos voi liittyä myös positiivisiin asioihin, kuten uuden harrastuksen aloittamiseen, uusiin ystäviin tutustumiseen tai oman huoneen saamiseen. Harva iso elämänmuutos on myöskään kerralla ohi, vaan muutokseen näennäisesti sopeutunut lapsi saattaa alkaa oireilla vasta pitkänkin ajan jälkeen.

Fanni-tunnetaitosarjan tekijöiden, psykologikaksikko Julia Pöyhösen ja Heidi Livingstonin Miten auttaa lasta sopeutumaan isoihin muutoksiin? -koulutuksesta saat ymmärrystä muutosten herättämiä tunteita kohtaan ja keinoja tukea lasta muutoksiin sopeutumisessa. Kuulet myös erilaisista tavoista tukea myönteisen sisarussuhteen rakentumista sen eri vaiheissa. Koulutus on suunnattu varhaiskasvatusikäisten ja kouluikäisten lasten vanhemmille ja muille kasvattajille.

Tästä koulutuksesta saat:

ymmärrystä, millaisia tunteita muutos voi lapsessa herättää

tietoa, millaisilla tavoilla lapsi voi reagoida muutoksiin

keinoja auttaa lasta sopeutumaan elämänmuutoksiin

Tutustu ja ilmoittaudu

Lapsen tunnesäätelyn ja aivojen kehittyminen -webinaaritallenne

Aivojen kehitys on lapsilla vielä kesken, ja sen vuoksi he ovat impulsiivisia ja heidän on vaikea odottaa ja säädellä tunteitaan. Kun lapselle tulee paha mieli jostakin tai hän vaikkapa säikähtää tai ei saa haluamaansa, elimistö valmistautuu taistelemaan tai pakenemaan. Käyttäytymisessä tämä voi näkyä monin eri tavoin, esimerkiksi uhmakkuutena, raivoamisena, härnäämisenä, vetäytymisenä tai itkemisenä. Aikuisen tehtävänä on ottaa vastaan lapsen tunteet ja auttaa häntä tulemaan niiden kanssa toimeen.

Aivot kasvavat ja kehittyvät läpi lapsuuden ja nuoruuden, mutta niissä tapahtuvat muutokset ovat silmiltä piilossa. Käyttäytyminen kertoo kuitenkin, mitä aivoissa tapahtuu - sitä on vain osattava katsoa. Jotta voimme ymmärtää lapsen toimintaa, tarvitsemme tietoa aivojen toiminnasta ja kehityksestä.

Varhaiskasvatuksen opettaja ja kasvatustieteen väitöskirjatutkija Taina Sainion ja kasvatustieteen professori ja kehitysneuropsykologian dosentti Nina Sajaniemen webinaaritallenteella kuulet käytännönläheisesti miten lapsen ja nuoren aivot toimivat ja kehittyvät. Saat ymmärrystä, mitä aivot tarvitsevat kehittyäkseen ja miten voit tukea lasta tunnesäätelyn oppimisessa. Taina ja Nina ovat kirjoittaneet yhdessä Inka Niskan kuvittaman lasten tietokirjan Nestori Neuroni ja hämmästyttävät aivot.

Tutustu Nestori Neuroni ja hämmästyttävät aivot -kirjaan

Fanni-tunnetaitotuokio kasvattajalle -webinaaritallenne

Lapsi ei synny valmiiden tunnetaitojen kanssa, vaan niitä täytyy harjoitella kuten mitä tahansa muutakin taitoa. Tunnetaitojen oppiminen mm. tukee lapsen itsetuntoa ja pärjäämistä kaverisuhteissa, auttaa lasta pärjäämään opillisesti päiväkodissa ja koulussa ja tukee lapsen psyykkistä ja fyysistä terveyttä. Tunnetaitojen kehittyessä lapsi hahmottaa, miksi ja minkälaisissa tilanteissa erilaiset tunteet heräävät ja minkälaisista tarpeista ne kertovat. Lapsi oppii tunnetaitoja vuorovaikutuksessa muiden kanssa, minkä vuoksi aikuinen voi tukea lapsen tunnetaitojen kehittymistä monella tavalla.

Mitä ovat tunnetaidot ja miten niitä harjoitellaan? Fanni-tunnetaitosarjan kehittäjät ja psykologit Julia Pöyhönen ja Heidi Livingston esittelevät tällä webinaaritallenteella helposti omaksuttavan tunnekäsittelypolun, jonka avulla tunnetaitotreenit voi aloittaa saman tien!

Tutustu Fanni-tunnetaitosarjaan

Miten tuen lapsen vahvuuksia? -webinaaritallenne

Tällä vanhemmille ja huoltajille suunnatulla webinaaritallenteella FT, erityispedagogiikan dosentti Lotta Uusitalo kertoo, mitä ovat erilaiset luonteenvahvuudet ja miten lapset ja nuoret voi nähdä heidän vahvuuksiensa kautta. Opit myös sanallistamaan vahvuuksia, antamaan palautetta ja saat keinoja kasvattaa koko perheen resilienssiä ja voimavaroja.

Lotta on toinen suositun Huomaa hyvä! -sarjan tekijöistä. Sarja täydentyi tammikuussa 2021 Huomaa hyvä! - Vahvuusvariksen tarinakirjalla, joka sisältää tarinoita ja tehtäviä vahvuuksien opetukseen. Kirja sisältää 26 tarinaa, joista jokainen kytkeytyy vähintään yhteen luonteenvahvuuteen ja tunnetilaan.

Tutustu Huomaa hyvä! Vahvuusvariksen tarinakirjaan

Uhmasta yhteyteen - opi ymmärtämään lapsesi mieltä -webinaaritallenne

Mitä ihmettä? Opi ymmärtämään lapsesi mieltä -kirjan tekijät, psykologi, Theraplay-vuorovaikutusterapeutti Leea Mattila ja lastenpsykiatrian erikoislääkäri sekä pari- ja perhepsykoterapeutti Janna Rantala esittelevät webinaaritallenteella psykologian ammattilaisten käyttämän mentalisaatioteorian, jota on helppo soveltaa vanhemmuuteen.

Mentalisaatio tarkoittaa kykyä ymmärtää oman ja toisen ihmisen käytöksen takana olevaa mieltä. Webinaari auttaa sinua huomaamaan oman ajattelusi, tunteidesi ja toimintatapojesi vaikutusta lapseen ja ymmärtämään paremmin lapsen mieltä ja käyttäytymistä. Saat myös tietoa, miten voit rauhoittaa arjen ristiriitoja.

Positiivinen kasvatus -webinaaritallenne

TM, kouluttaja Tiia Trogenin käytännönläheinen Positiivinen kasvatus -kirja opastaa kasvattajia ja vanhempia toteuttamaan positiivista kasvatusta arjessa. Kirjasta saa helposti toteutettavia työkaluja, joiden avulla voi lisätä lapsen ja aikuisen yhteyttä, opettaa hyvinvointi- ja tunnetaitoja sekä puuttua rakentavasti ei-toivottuun käyttäytymiseen. Tällä kirjanjulkistustallenteella pääset kuulemaan, miten positiivista kasvatusta voi toteuttaa arjessa.

Tutustu Positiivinen kasvatus -kirjaan

Tunnetaitoja aikuiselle: Mielen hyvinvointi - miten voit auttaa itse itseäsi? -webinaaritallenne

Haluaisitko oppia ohjaamaan itseäsi elämän aallokoissa ja tietää, mitkä asiat vaikuttavat mielesi hyvinvointiin?

Yleensä hyvinvoiva ihminen muun muassa pystyy säätelemään tunteitaan kohtalaisessa paineessakin, näkee enemmän kuin yksi tai kaksi vaihtoehtoa pulmatilanteissa, osaa toimia tilanteeseen sopivalla tavalla ja isommassa mittakaavassa onnistuu myös hiljalleen ohjaamaan elämäänsä suuntaan, jota voi itse pitää arvokkaana ja hyvänä. Siitä huolimatta kurja olo ja psyykkinen oireilukin voi ajoittain nostaa päätään, ja tarvitaan täsmäkeinoja tilanteen helpottamiseen.

Tällä webinaaritallenteella kuulet, miten voit hyödyntää lyhytterapeuttista itsehoitoa oman elämäsi tutkimiseen ja toistuvien asioiden havaitsemiseen. Kun näet, mitä pinnan alla tapahtuu, sinun on paljon helpompi huomata, mitä voisit tehdä toisin. Monien tavallisten oireiden ja ongelmien takana ei ole sen kummempaa kuin piintyneitä käsityksiä omasta itsestä ja elämästä ja paikoilleen juuttuneita, tilanteesta toiseen samanlaisina toistuvia selviytymisen keinoja

Webinaarin vetävät PsL Liisa Uusitalo-Arola ja PsT Katri Kanninen, jotka ovat kognitiivis-analyyttisia (KAT) kouluttajapsykoterapeutteja. He ovat jo pitkään kehittäneet lyhytpsykoterapeuttista työskentelytapaa, joka käynnistää pysyvän muutoksen parempaan. He ovat kirjoittaneet teoksen Terapian tarpeessa? - Lyhytterapeuttinen itsehoito.

Tutustu Terapian tarpeessa? -kirjaan

Tunnetaitoja aikuiselle: Mielen voimavarat vaativiin aikoihin -webinaaritallenne

Elämään on vaikea asettua, jos kartta tai kompassi katoaa. Mitä epävarmempia aikoja eletään, sitä suuremmaksi selkeyden kaipuu kasvaa. Mihin kannattaa sitoutua, mihin laittaa voimansa? Ja mistä vastauksia tulisi etsiä?

Maailman tapahtumat vievät helposti mukanaan, stressaavat, kuormittavat ja hajottavat ajatukset. Vastavoima löytyy kuitenkin läheltä: omasta näkemyksestä, itse valitusta suunnasta ja tietoisista askelista sen pitämiseksi.

Tässä webinaarissa keskitytään niihin askeliin, joiden kautta voit palauttaa tasapainosi kerta toisensa jälkeen. Kun pääset tasapainoon, pystyt jälleen selkiyttämään myös ajatuksesi ja tekemään niistä toimintaa.

Webinaarin vetää Liisa Uusitalo-Arola, joka on työ- ja organisaatiopsykologi ja kouluttajapsykoterapeutti. Häneltä on ilmestynyt webinaarin aiheesta kirja Suunnassa - Kirja sinulle, joka haluat selkeyttä elämääsi. Teos on jatkoa Liisan suosituille Uuvuksissa-kirjoille.

Tutustu Suunnassa-kirjaan

Välitämme myös kouluttajia tilauksesta!

Haluatko tilata koulutuksen omalle työyhteisöllesi? Monet tarjoamistamme koulutuksista järjestyvät myös webinaarina, jolloin tarvitset vain jonkin webinaarialustan, kuten Teamsin.

Tunnetaidoista kauttamme kouluttaa esimerkiksi:

Liisa Ahonen: Ratkaisuja haastaviin kasvatustilanteisiin ja Tunnekasvatus
KT, kasvatuskonsultti Liisa Ahonen tarjoaa Ratkaisuja haastaviin kasvatustilanteisiin -koulutuksessa käytännönläheistä tietoa ja ohjeita, kuinka haastaviin kasvatustilanteisiin voidaan tarttua päiväkodin arjessa.

Tunnekasvatuskoulutuksessa taas saatte runsaan tietopaketin lapsen sosiaalis-emotionaalisesta kehityksestä ja sen tukemisesta konkreettisten, kokemuksellisten harjoitusten avulla.

Koulutus on saatavilla myös webinaarina. Liisan kevään koulutuskalenteri on jo hyvin täynnä ja parhaiten koulutuksia järjestyy syksylle 2023.

Lue lisää

Tarjoamme myös laajan valikoiman kouluttajia opetus- ja kasvatusalalle. Voit tutustua kouluttajiin tarkemmin sisaryritystemme Opettajan Tietopalvelun ja Varhaiskasvatuksen Tietopalvelun kautta.

Olen apunasi!

Jos kiinnostuit koulutuksistamme ja haluat järjestää koulutuksen työyhteisöllenne tai muulle ryhmälle, voit ottaa minuun yhteyttä. Tarjouksen kysyminen ei sido mihinkään.

Kerro viestissäsi seuraavat tiedot, jotka toimivat tarjouksen pohjana ja auttavat asian selvittelyssä:
* Koulutuksen toivottu aihe ja kouluttaja
* Arvioitu osallistujamäärä
* Koulutuksen kesto. Tavallisimmat kestot 3 tai 6 h, mutta myös räätälöidyt ajat järjestyvät
* Toivottu ajankohta. Miten pian toivotte koulutuksen järjestyvän? Olisiko se arkena vai lauantaina? Päivällä vai illalla?
* Sijainti. Toteutetaanko koulutus paikan päällä vai webinaarina? Webinaaritoteutusta varten tarvitset jonkin webinaarialustan (Teams, Zoom, tai muu vastaava) koulutuksen toteuttamiseksi. Tilauskoulutuksessa toimitte itse koulutuksen järjestäjänä, ja vastaatte mm. koulutuksen teknisestä toteutuksesta.

Mari Puttonen
koulutuskoordinaattori
Tunnetaitoja lapselle
koulutukset(at)tunnetaitojalapselle.fi

Mikäli toivomaasi koulutusaihetta ei löydy listauksestamme, ota yhteyttä ja kerro, millaista koulutusta tarvitsette, niin selvitän, löytyykö meiltä aiheeseen sopiva kouluttaja.
Tulevista webinaareistamme saat kätevästi tiedon myös Facebook-sivujemme kautta. Löydät meidät Facebookista nimellä
Tunnetaitoja lapselle.

Miten auttaa lasta sopeutumaan isoihin muutoksiin?
Koulutuksesta saat ymmärrystä muutosten herättämiä tunteita kohtaan ja keinoja tukea lasta muutoksiin sopeutumisessa. Kuulet myös erilaisista tavoista tukea myönteisen sisarussuhteen rakentumista sen eri vaiheissa.

Osoite: Verkkokoulutus
Aika: kello 17.30-19.00
Kouluttaja: Julia Pöyhönen ja Heidi Livingston
Koulutuksen hinta 29,90 € / osallistuja (sis. alv)
Osallistujahinta koskee yhden henkilön osallistumista. Osallistumiseen sisältyy tallenne, joka on katsottavissa 2 viikon ajan koulutuksesta. Tallenne on vain osallistujan omaan käyttöön, eikä sitä saa jakaa eteenpäin.

Ilmoittaudu viimeistään 18.4.2023.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhemmuus on varmasti yksi elämämme monimutkaisimmista rooleista. Vanhemman mieli täyttyy herkästi todellisista ja kuvitteellisista odotuksista ja vaatimuksista, ja keskustelu hyvästä vanhemmuudesta typistyy vertailuun erilaisista valinnoista. Vanhemmuudessa on kuitenkin pohjimmiltaan kyse ihmissuhteesta. Kun onnistut vaimentamaan sisäiset ja ulkoiset paineet, pystyt keskittymään olennaisimpaan: lapseesi.

# data[].attributes.body
Fanni-sarjan kirjat tutustuttavat lapset tunnetaitoihin ja käytännön tunnesäätelykeinoihin askel askeleelta.

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapsi ei syntyessään tiedä, mitä tunteet ovat, millä nimillä niitä kutsutaan tai miten niiden kanssa kannattaa toimia. Siksi tunnetaitoja täytyy harjoitella kuten mitä tahansa muitakin taitoja.Fanni-sarjan kirjat tutustuttavat lapset tunnetaitoihin ja käytännön tunnesäätelykeinoihin askel askeleelta…

# data[].attributes.body
Pipunan vessarauha – Minulla on oikeus vessarauhaan!
Pipunan ikioma napa – Jokaisella on oikeus päättää omasta kehostaan!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cacciatore, Raisa

RAISA CACCIATORE on lastenpsykiatri, nuorisolääkäri, kouluttaja, oppi- ja tietokirjailija ja EMDR-terapeutti. Hän on tehnyt kirjoja vauvoille, koululaisille, nuorille, aikuisille, vanhemmille ja isovanhemmille.
Cacciatore tekee väitöskirjaa lasten seksuaalisuuden tukemisesta ja toimii Väestöliiton asiantuntijalääkärinä. Hän on saanut mm. Suomen kulttuurirahaston (2011), Suomen Tietokirjailijoiden (2016) ja Valtion Tiedonjulkistamisen (2017) elämäntyöpalkinnot.

Julkaistut teokset

Valitse mitä evästeitä käytät

Käytämme evästeitä parantaaksemme sivustomme käytettävyyttä. Painamalla "Hyväksy kaikki", hyväksyt kaikkien evästeiden käytön. Voit vaihtaa näitä asetuksia kohdasta Evästeasetukset.

# data[].attributes.attachment_link.description
RAISA CACCIATORE on lastenpsykiatri, nuorisolääkäri, kouluttaja, oppi- ja tietokirjailija ja EMDR-terapeutti. Hän on tehnyt kirjoja vauvoille, koululaisille, nuorille, aikuisille, vanhemmille ja isovanhemmille.Cacciatore tekee väitöskirjaa lasten seksuaalisuuden tukemisesta ja toimii Väestöliiton asiantuntijalääkärinä. Hän on saanut mm. Suomen kulttuurirahaston (2011), Suomen Tietokirjailijoiden (2016) ja Valtion Tiedonjulkistamisen (2017) elämäntyöpalkinnot.

# data[].attributes.body
Lastenpsykiatri Jonna Mannisen opetusvideoita

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lastenpsykiatri Janna Manninen antaa keinoja lapsen tottelemattomuuteen..

Rajojen asettaminen lapselle (5)
1-6 vuotiaan leikki, uni ja vuorovaikutus (7)
Koulu ja kaverit (14)
Valehtelu, varastelu ja lapsen rankaisu (3)
Tunnetaidot (5)
Pettymykset, aggressio ja raivarit (5)
Lapsen erityispiirteet (4)
ADHD ja ADD (10)

# data[].attributes.attachment_link.description
Lastenpsykiatri Janna Manninen antaa keinoja lapsen tottelemattomuuteen.. Rajojen asettaminen lapselle (5) 1-6 vuotiaan leikki, uni ja vuorovaikutus (7) Koulu ja kaverit (14) Valehtelu, varastelu ja lapsen rankaisu (3) Tunnetaidot (5) Pettymykset, aggressio ja raivarit (5) Lapsen erityispiirteet (4) ADHD ja ADD (10)

# data[].attributes.body
Raisa Cacciatoren kiukkukirja

# data[].attributes.body
Ohjeet hyvälle palautteelle

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Säännöllinen ja välitön palaute työskentelyn aikana on merkityksellistä, koska silloin oppija voi muuttaa toimintaansa jo työskentelyn aikana. Siihen olisi syytä panostaa kaikessa oppimisessa.

Erityisen tärkeää palaute on niille oppijoille, joilla on oppimisen kanssa haasteita. Tutkimusten mukaan he saavat ikätovereitaan vähemmän osaamistaan tukevaa palautetta, vaikka heillä on tyypillisesti enemmän ahdistusta oppimistilanteissa ja harvemmin onnistumisen kokemuksia kuin ikätovereillaan. Heille syntyy myös muita herkemmin käsitys, että ponnistelu ja harjoittelu eivät tuota tulosta. Se on ymmärrettävää, koska he joutuvat usein tekemään ikätovereitaan enemmän töitä oppimisensa eteen. Silloin helposti tulee tunne, että muut oppivat kovin helposti, kun taas itse ei edisty ponnisteluista huolimatta. Erityisesti tällaiset oppijat tarvitsisivat palautetta pienistäkin edistysaskelista.

Oikeanlainen palaute tukee motivaatiota vahvistamalla kokemusta osaamisesta ja pystyvyydestä, sillä myönteinen palaute korostaa oppijan roolia hyvän suorituksen tekijänä. Kaikki myönteinen palaute ei kuitenkaan tue sisäistä motivaatiota samalla tavalla. Merkittävää on, miten myönteinen palaute annetaan.

Muistilista oppimista tehostavan palautteen antamiseen:

Hyvä palaute

1. ei sisällä kontrolloivaa kieltä.

2. kohdistuu asiaan, ei oppijan kyvykkyyteen.

3. ei sisällä sosiaalista vertailua.

4. on syklistä eli siinä on useita puheenvuoron vaihtumisia opettajan ja oppijan välillä, mikä lisää oppilaiden mahdollisuutta pohtimiseen.

5. auttaa mieluummin vihjein kuin suorin vastauksin oppijaa eteenpäin.

6. kannustaa ja rohkaisee haasteellisissa kohdissa.

7. tukee vahvuuksia.

8. osoittaa, mitkä asiat on tehty oikein.

9. kannustaa uskaltamaan, vaikka tulisi erehdyksiäkin.

10. viestii hyväksyntää ja arvostusta, vaikka oppija olisikin epäonnistunut.

Lähde: Kati Vasalampi
Näin motivoit oppimaan
PS-kustannus, 2022

TILAA KIRJA TÄSTÄ.

AIHEESTA TULOSSA MYÖS JÄSENILLE ILMAISWEBINAARI.

# data[].attributes.attachment_link.title
Myönteinen palaute auttaa oppijaa huomaamaan onnistumisia ja edistymistä

# data[].attributes.attachment_link.description
Säännöllinen ja välitön palaute työskentelyn aikana on merkityksellistä, koska silloin oppija voi muuttaa toimintaansa jo työskentelyn aikana. Siihen olisi syytä panostaa kaikessa oppimisessa. Erityisen tärkeää palaute on niille oppijoille, joilla on oppimisen kanssa haasteita. Tutkimusten mukaan he saavat ikätovereitaan vähemmän osaamistaan tukevaa palautetta, vaikka heillä on tyypillisesti enemmän ahdistusta oppimistilanteissa ja harvemmin onnistumisen kokemuksia kuin ikätovereillaan.

# data[].attributes.attachment_link.title
Innostavan ja motivoivan palautteen antaminen - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Erityispedagogi Erja Sandberg pohtii artikkelissa palautteen merkitystä. Artikkeli on osa Aikaseikkailu-kerhon aineistoja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kuinka onnistun?

Vanhempainilta on onnistunut, kun osallistujat kokevat, että iltaan kannatti tulla. Opettaja tietää illan onnistuneen, jos tilan on täyttänyt puheen sorina, uusia ideoita on putkahtanut esiin ja osallistujilla on voimaantunut olo. Opettajan rooli hyvän tunnelman synnyttämisessä on merkittävä. Kun opettaja sitoutuu itse tekemään mahdollisimman sujuvaa yhteistyötä perheiden kanssa, myös vanhemmat motivoituvat työskentelemään yhteisen hyvän eteen.

Vanhempaintapaamiset

Opettajan ja yksittäistä lasta koskevat vanhempaintapaamiset ovat keskeinen osa kodin kanssa tehtävää yhteistyötä. Koulussa puhutaan arviointikeskustelusta, kehityskeskustelusta tai vanhempaintapaamisesta ja päiväkodissa vasu-keskustelusta.

Vanhempien on tärkeä päästä keskustelemaan säännöllisesti lapsestaan, hänen kehitykseen liittyvistä asioista sekä koulunkäynnistä tai varhaiskasvatukseen liittyvistä asioista.

Vanhemmat tulevat yleensä mielellään keskusteluun.

Keskustelut ovat tärkeitä kaikille vanhemmille, myös niille, joiden lapsilla ei ole mitään erityisiä haasteita koulussa tai päiväkodissa.

Tapaamisten ensisijaisena tavoitteena on tukea lapsen kasvua ja oppimista. Tästä syystä myös lapsen mukana olo keskusteluissa etenkin koulun puolella on useimmiten perusteltua ja kannatettavaa. Päiväkodissa lapsen mielipide ja toiveet tulee selvittää ja huomioda varhaiskasvatussuunnitelmaa laadittaessa.

Ennen tapaamista

Kerro vanhemmille keskusteluista ajoissa ja tarjoa mahdollisuuksien mukaan aamu-, iltapäivä- ja ilta-aikoja.

Mieti esille otettavat aiheet etukäteen. Jos toivot vanhempien täyttävän keskusteluun liittyvän taustalomakkeen, anna se heille hyvissä ajoin.

Koulussa vanhempaintapaaminen on usein ainoa tilaisuus, missä vanhemmat pääsevät keskustelemaan opettajan kanssa omasta lapsestaan.

Kerro myös lapsille keskusteluista. Jos lapsi osallistuu keskusteluun, pohdi etukäteen, kuinka varmistat hänen osallisuutensa.

Varaa tapaamiseen riittävästi aikaa ja sopivan rauhallinen tila.

Tutustu myös KESY-materiaaliin ja järjestä kehityskeskustelu symbolein!
Vanhempaintapaamisessa

Luo tapaamiseen mukava ja välitön tunnelma, jossa on helppo keskustella.

Käytä kieltä, joka on sekä vanhemmille että lapselle tuttua. Vältä vaikeaa ammattisanastoa.

Huolehdi, että kaikki osallistuvat keskusteluun. Mikäli vanhemmat tai opettaja haluavat keskustella jostain ilman lapsen läsnäoloa, varaa sitä varten oma aika.

Kuuntele, tee tarkentavia kysymyksiä ja yhteenvetoja.

Kerro positiivisia asioita lapsesta.

Ota esiin mahdolliset huolet. Etsikää yhdessä ratkaisuja. Asettakaa konkreettisia tavoitteita ja sopikaa, miten tavoitteiden saavuttamista seurataan.

Päätä keskustelu niin, että kaikki osapuolet lähtevät keskustelusta tyytyväisinä.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vanhempainilta on onnistunut, kun osallistujat kokevat, että iltaan kannatti tulla. Opettaja tietää illan onnistuneen, jos tilan on täyttänyt puheen sorina, uusia ideoita on putkahtanut esiin ja osallistujilla on voimaantunut olo. Opettajan rooli hyvän tunnelman synnyttämisessä on merkittävä. Kun opettaja sitoutuu itse tekemään mahdollisimman sujuvaa yhteistyötä perheiden kanssa, myös vanhemmat motivoituvat työskentelemään yhteisen hyvän eteen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kaikki lapset turhautuvat ja kiukuttelevat ajoittain. Vihan tunteisiin on jokaisella lupa, ja ihan tavalliseen perhe-elämään kuuluu erilaisia ristiriitatilanteita.

Muun muassa temperamentti, luontainen tapa reagoida tilanteisiin, vaikuttaa siihen, kuinka voimakkaasti lapsi suuttumustaan ilmaisee esimerkiksi huutamalla tai heittelemällä leluja.

Sillä, miten aikuinen toimii, kun lapsi ilmaisee voimakkaasti tunteitaan, on suuri merkitys. Kun vanhempi osaa säädellä omia tunteitaan, se auttaa myös lasta ja antaa tälle mallin, miten selvitä omien tunteiden kanssa.

Mitä pienempi lapsi, sitä vahvemmin hän tarvitsee vanhemman apua tunteidensa hallitsemiseen. Ajan kanssa ja aikuisen opastuksella lapsi oppii säätelemään tunteitaan paremmin.

Seuraavat käytännön vinkit voivat auttaa rauhoittamaan voimakkaan tunteen vallassa olevaa lasta.

Yritä pysyä rauhallisena, sillä tunteet tarttuvat. Vanhemman empaattisuus ja levolliset otteet rauhoittavat lasta ja näyttävät lapselle mallin, että isoistakin tunteista selvitään.

Joskus itseä voi auttaa, jos ajattelee, että lapsi on tunteiden säätelytaidoiltaan vielä keskeneräinen ja saattaa olla hämmentynyt, jopa hädissään, voimakkaista tunteistaan.

Jos sinun on vaikea pitää itseäsi rauhallisena, ota käyttöön hermoston rauhoittamiskeinoja: poistu tilanteesta hetkeksi, hengitä viisi kertaa syvään ja juo lasi kylmää vettä.

Lapsen toistuvien raivokohtausten vastaanottaminen voi olla hyvin uuvuttavaa. On tärkeää tiedostaa oman jaksamisensa rajat ja miettiä, miten arkea voi toisissa kohdin helpottaa: tee vain välttämättömimmät asiat ja lisää mahdollisuuksien mukaan omaa lepoa ja virkistäytymistä.

Jos huoli omasta voimakkaasta reagoinnista lapsen raivokohtauksiin jatkuu, hae apua. Esimerkiksi oman kunnan neuvolassa, perheneuvolassa ja terveyskeskuksessa on ammattilaisia, jotka ovat tottuneet kohtaamaan vanhempia mitä erilaisemmissa tilanteissa.

Osoita lapselle, ettet pelkää tai mene rikki hänen raivostaan. Anna lapsen purkaa pettymyksensä tai turhautumisensa.

Pysy lapsen seurassa. Lapsi selviää isoista tunteista vain aikuisen tuella. Sen vuoksi raivoavaa lasta ei voi jättää yksin. Lapsi saattaa yksin jäädessään kokea, että kukaan ei kestä häntä ja hänen tunteitaan.

Voit poistua hetkeksi tilanteesta, jos tunnet hermostuvasi.

Jotkut lapset rauhoittuvat parhaiten vanhemman sylissä, toiset taas eivät voi sietää kosketusta raivon hetkellä. Tällöin riittää, että olet samassa huoneessa. Voit antaa mallia rauhallisesta hengittämisestä ja kertoa, että odotatte yhdessä siihen asti, että kurja olo menee ohi.

Lapsen on tärkeä saada kokemus, että aikuinen yrittää ymmärtää, miltä hänestä tuntuu.

Yritä hahmottaa, mistä lapsen raivossa tai kiukussa on kyse. Pelkästään lapsen käyttäytymiseen reagoiminen ei välttämättä kerro suoraan, mistä on kyse. Yritä tunnistaa lapsen tunne ja tarve käyttäytymisen takana. Joskus vihainen lapsi onkin surullinen jostain.

Sanoita lapselle, mitä näet ja ajattelet: "Näen, että sinua harmittaa nyt tosi paljon. Suututtaako sinua se, kun jouduimme lähtemään kotiin?"

Kun vanhempana yrität ymmärtää lapsen tunnetiloja ja puhut niistä ääneen, myös lapsi oppii tunnistamaan ja nimeämään niitä.

Kerro ja osoita lapselle, että kaikenlaisia tunteita on ja saa olla, mutta niitä on hyvä ilmaista niin, ettei vahingoita toisia tai itseään.

Harjoitelkaa yhdessä tunteen hallinnan keinoja. Selvittäkää yhdessä lapsen kanssa, mikä on hänelle sopivin tapa rauhoittua. Haluaako hän olla sylissä, tiukassa paketissa peiton sisään käärittynä tai majassa pöydän alla katseilta suojassa? Vai tarvitseeko lapsesi purkaa tunne hyppimällä, työntämällä seinää tai puristelemalla muovailuvahaa?

Erilaisia rauhoittumistapoja kannattaa kokeilla rauhallisella hetkellä ja sopia etukäteen, miten toimitaan, kun kiukku alkaa nousta.

Jos lapsi vahingoittaa itseään tai muita, voi olla järkevintä pitää lasta hetki sylissä. Lempeän napakalla otteella estetään lasta vahingoittamasta itseään tai muita. Lapselle on hyvä kertoa rauhallisella äänensävyllä, että päästät irti heti, kun hän rauhoittuu.

Lapsen tunnetaitojen kehittymiselle on merkitystä myös sillä, miten vanhempi puhuu omista tunteistaan ja osaa niitä säädellä. Voit kertoa tunteistasi arkipäiväisessä puheessa, esimerkiksi "Kyllä minua harmitti, kun..." ja "Tulin tosi iloiseksi, kun...".

Kun lapsi on rauhoittunut, on tärkeää käydä läpi, mitä tapahtui. Lapselta voi kysyä, millainen olo tällä nyt on.

Kerro lapselle, että kaikkia kiukuttaa joskus ja että harjoittelette kiukun hallitsemista yhdessä.

Rauhoituttuaan lapsi voi olla surullinen tai kokea syyllisyyttä käytöksestään. Rauhallinen hetki sylissä auttaa lasta ymmärtämään, että kaikki on taas hyvin. Lapsen on tärkeää saada vahvistus, että hän on edelleen vanhemmalle tärkeä ja rakas, vaikka hänen tekojaan ei hyväksytä.

Älä vaadi lapselta anteeksipyyntöä. Voitte yhdessä miettiä, millä tavalla lapsi voi osoittaa olevansa pahoillaan, esimerkiksi auttamalla korjaamaan lattialle heittämänsä tavarat.

Jos on vielä tarpeen, ratkaiskaa tilanne, josta lapsen kiukku alun perin leimahti.

Pohtikaa lapsen kanssa, onko jotain tiettyjä tilanteita, joissa hän suuttuu helposti. Lapsen on hyvä oppia tunnistamaan "tulenarkoja" tilanteita ja opetella tapoja, joilla niistä selviää ilman voimakasta tunteenpurkausta.

Jos lapsella on usein raivonpuuskia, mieti, onko lapsen arjessa jotain, mikä turhauttaa tai uuvuttaa häntä erityisesti:

Nukkuuko lapsi riittävästi? Väsyneenä kiukku tulee helpommin ja tunteita on vaikeampi hallita.

Onko arki lapsen silmissä ennakoitavaa? Tutut, samana toistuvat rutiinit päivässä rauhoittavat ja tuovat turvaa.

Saako lapsi tarpeeksi vanhemman huomiota ja syliä, kiitosta ja ihailua? Lapselle kielteinenkin huomio on parempi kuin ei huomiota ollenkaan.

Saako lapsi sopivasti ja ikätasonsa mukaisesti päätösvaltaa itseään koskevissa asioissa? Esimerkiksi päättää, mitä laittaa päälle tai neuvotella vanhemman kanssa jostain säännöstä. Mahdollisuus tehdä omia valintoja voi vähentää turhautumista.

Voiko joitain hankaliksi koettuja arkisia tilanteita välttää? Voisiko esimerkiksi ruokakaupassa käydä niin, ettei lapsen tarvitse tulla sinne mukaan pitkän hoitopäivän jälkeen?

Jos jaksat, vie hankala tilanne, esimerkiksi pukeutuminen, läpi hassuttelemalla, harhauttamalla tai "kilpailemalla" lapsen kanssa.

Lapsen kehityksessä on vaiheita, jolloin oman tahdon harjoittelu ja vanhemman asettamien rajojen koettelu ovat normaalia ja tarpeellista itsenäisyyteen kasvua. Etenkin lapsen ollessa tahtoiässä, noin 2-3-vuotias, aiemmin mahdollisesti mukavasti sujuneet arjen perustoiminnot saattavat muuttua takkuisiksi ja kiukkua esiintyä aiempaa enemmän.

Arjen sujumiseen vaikuttavat lisäksi lapsen temperamentti, eli luontainen tapa toimia ja suhtautua asioihin, sekä muutokset lapsen elämässä, kuten pikkusisaruksen syntymä, muutto tai vanhempien ero. Myös arjessa voi olla jotain lasta kuormittavia asioita, jolloin väsymys purkautuu kiukkuna.

Lapsen raivokohtaukseen rauhallisesti suhtautumista voi helpottaa, kun yrittää ymmärtää syitä lapsen käyttäytymisen taustalla. Vanhemman kannattaa yrittää vaikeissakin tilanteissa miettiä/pohtia, mikä selittää lapsen käytöstä: onko lapsi väsynyt tai nälkäinen? Ikävöikö lapsi läheistä ihmistä tai jännittääkö päivähoitoon menoa? Harvoin vanhempi voi olla varma lapsen tunnetilasta, mutta jo kiinnostus lapsen tunteita ja kokemuksia kohtaan voi auttaa löytämään toimivia keinoja luovia hankalien tilanteiden läpi.

Aiheeseen liittyvät

Vinkkejä tiukkoihin tilanteisiin

Tukea vanhemmalle

# data[].attributes.attachment_link.title
Miten rauhoittaa raivoava lapsi? - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Kaikki lapset turhautuvat ja kiukuttelevat ajoittain. Vihan tunteisiin on jokaisella lupa, ja ihan tavalliseen perhe-elämään kuuluu erilaisia ristiriitatilanteita. Muun muassa temperamentti, luontainen tapa reagoida tilanteisiin, vaikuttaa siihen, kuinka voimakkaasti lapsi suuttumustaan ilmaisee esimerkiksi huutamalla tai heittelemällä leluja. Sillä, miten aikuinen Jatka Miten rauhoittaa raivoava lapsi? lukemista →

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lapset ovat tutkimuksissa todenneet, että tärkeintä on, että on kavereita ja ei kiusata. Ystävyys- ja läheisyystaidot ovat opittavia taitoja, niitä pitää harjoitella. Ystävyyssuhteet, kaverit ja läheiset aikuiset ovat kuin suojakilpi lapselle. Kun hänellä näitä on, vastoinkäymiset satuttavat häntä vähemmän. (Unicef 2020)

Kaikenlaisten lasten kanssa voi olla kaveri. Unohdetaan klikit ja ulossulkemiset, tuetaan kaikenlaisten lasten ystävyyksiä ja viihtyisien yhteisöjen syntymistä. Yksinäisyyden torjunta on yhteisön taito.

Pyrimme edistämään kaikkien mukaan ottamista (inklusiivisuus), lasten osallistamista ja positiivista pedagogiikkaa.

Näe lapsi myönteisen kautta

Katso myös video: Positiivinen pedagogiikka ja kannustava kasvatus

Katso positiivisen pedagogiikan luennot: Elise Leskisenoja

Ihaile monenlaisuutta

Näe monenlaisuus rikkautena. Se tuo jännitteitä ja hauskuutta päivään. Se opettaa lapsille parhaalla tavalla sosiaalisia ja tunnetaitoja! Eri piirteitä saa olla, ne eivät ole vikoja. Nosta jokaisessa vahvuuksia, keskity niiden esiin tuomiseen. Älä puheessasi ehdota "sietämään kaikkia, myös niitä joista ei pidä", vaan etsimään ystävää kaikenlaisista ja ottamaan usein mukaan, jakamaan, auttamaan, lohduttamaan ja välittämään.

Monenlaisuus, monet opitut tavat tai ominaisuudet tuovat haasteita. Tämä tulisi kääntää myönteiseksi voimavaraksi! Kaikkihan me olemme yksilöitä ja omalla tavalla omituisia 🙂 Omanlaisuus on itseisarvo.

Monenlaisuus kunniaan! Ketään ei saa leimata tai nimitellä. Ei huomata erilaisuutta vaan samanlaisuutta. Kaikilla on oma temperamentti ja kokemukset. Ryhmä koostuu yksilöistä.

Katso Anna Moringin videot monenlaisuudesta:

Katso myös video: Monenlaiset perheet

Ystävyystaitojen resepti, ammattilaisen askeleet

Katso video: Ystävyystaitojen resepti

Yhteisöllisyyttä lisää! Yksinäisyys pois!

Tavoite: Lapsiryhmä itse alkaisi toimia yhteisöllisemmin. HYVINVOINTI ja ELÄMÄNTAIDOT lisääntyvät.

Jokaisen lapsen turvallisuuden, hyvinvoinnin ja merkityksellisyyden vahvistaminen lapsiryhmässä.

Mukaan pääsemisen, mukaan kuulumisen tunne tuo lapselle ilon, turvallisuuden ja merkityksellisyyden tunteen.

Lapsella on oikeus kuulua ryhmään ja saada kavereita (vasu). Tärkeää on kokemus osallisuudesta ja siitä, että voi yhdessä toisten kanssa rakentaa yhteisönsä toimintaa ja hyvinvointia (1-2lk ops). Lasten kokeman turvallisuuden perustana ovat keskinäiseen kunnioitukseen ja huolenpitoon perustuva toimintakulttuuri (leops).

Oleta monenlaisuutta, puhu yhdistävistä tekijöistä
Jokainen lapsi haluaa tuntea olevansa turvassa ja hyväksytty. Jokainen lapsi haluaa ystäviä.
Monenlaisuus, monet opitut tavat tai ominaisuudet tuovat haasteita. Tämä tulisi kääntää myönteiseksi voimavaraksi! Kiusaamisen ja häirinnän kohteena on usein joukosta erottuva lapsi, mm. tiivis ystävyyssuhde, etenkin pojat (Tuija Huukin tutkimukset).

Jos puhut "eroista" ja "erilaisuudesta", lapset oppivat, että olemme me tavalliset (ja oikeanlaiset) ja sitten ovat ne erilaiset, jotka jotenkin poikkeavat meistä muista.

Jos "suvaitsemme" muita, olemme ylempänä ja muut meidän armoilla.

Sen sijaan olemme yhtä arvokkaita, yksilöitä, omintakeisia, omanlaisia.

Välittäminen kuuluu kaikille. Ei niin, että kaikkia on siedettävä, vaan niin, että toisia autetaan, suojellaan ja otetaan mukaan.

Opetetaan lapsia, joilla paljon valtaa ryhmässä, käyttämään sitä reilusti ja oikeudenmukaisesti. Nostetaan lapsia, jotka alimpana hierarkiassa: annetaan vastuullisia tehtäviä ja näytetään ryhmälle hänen vahvuuksiaan.

Yksinäisyys vaikuttaa välittömästi kielteisesti aivoissa: lisää stressiä, elimistö käy ylikierroksilla ja reaktiot näkyvät voimakkaampina. Kireä, jännittynyt, intensiivinen lapsi tai musertunut, vetäytyvä.

Kerro miltä yksinäisyys tuntuu... Ostrakismi on sulkemista ulkopuoliseksi, tekemistä näkymättömäksi, kuulumattomaksi ja merkityksettömäksi. (Professori Nina Junttila)

Lapsen kiukuttelu ja aggressiivisuus (tai vetäytyminen yksin) voi johtua siitä, että hän kaipaa syliä, kosketusta ja läheisyyttä. Voi kaivata yhteyteen ja mukaan pääsyä, vaikka ei uskalla tai osaa sanoa tai näyttää sitä. Eristys ei auta lasten tunnesäätelyssä.

Katso video: Keskity vahvuuksiin

Opeta ystävyystaitoja lapsille

Lapset elävät hyvin erilaisissa ympäristöissä, perheissä, kulttuureissa. Taustojen ja temperamenttien kirjavuus on sääntö, ei hankaluus tai poikkeavuus.

Monet saattavat olla hyvin eriarvoisessa asemassa toisiin verrattuna, kun tarkastellaan ystävyystaitoja, tunnetaitoja, itsetuntoa ja kokemuksia.

Osaako tai uskaltaako lapsi ottaa kontaktia muihin? Uskooko hän itseensä ja omiin taitoihin? Onko hänellä sinnikkyyttä näissä tilanteissa? Millaisia kokemuksia hänellä on ystävyydestä? Onko hän saanut tukea ja kannustusta sosiaalisissa tilanteissa?

Lapset, jotka eivät ole saaneet tukea tai hyviä kokemuksia ystävyydestä, tarvitsevat aluksi paljon tukea aikuiselta.

Rohkaise lapsia tekemään mukaan pääsemisen aloitteita, riippumatta onnistumisista.

Ohjaa lapsi kiinnittämään huomio yritysten keräämiseen.

Lohduta lasta. Lisää toivoa!

Vahvista rohkaistumista! Ole lapsen rinnalla, auta, kunnes hän vahvistuu!

Ohjaa lasta menemään lähemmäs, katselemaan leikkiä, hymyilemään, kehumaan leikkiä. Ottamaan ehkä lelun mukaan. Keksikää yhdessä lähestymis-repliikkejä. "Teillä on kiva leikki!"

Entä ellen onnistu? - Kokeile, saatat onnistua. Entä elleivät he pidä minusta - Kokeile, he saattavat pitää sinusta kovasti. Entä jos toiset nauravat minulle? - He saattavat myös hymyillä ja tykätä sinusta. Entä jos he eivät halua olla/leikkiä kanssani? - Uusi yritys, kokeilet sitten uudestaan myöhemmin tai menet toisten lasten luo! - Olen rinnallasi ja tuen sinua.

Sano: "Yritä taas. Yritetään yhdessä." Palkitse, kiitä, tai kehu jokaista aloitetta.

Tue toisia lapsia hakemaan vetäytyvää lasta kaveriksi yhä uudelleen, kyllästymättä. Joka leikkiin ei kuitenkaan ole "pakko" ottaa muita mukaan. Pakottamisesta on usein haittaa.
Sinnikkyys!

Katso videot: Opeta ystävyystaitoja ja Ystävyys- ja läheisyystaidot

Yhteisön kyky osoittaa myötätuntoa

Kutsutaan kaikki lapset tekemään myötätuntotekoja aikuisten kanssa. Pienillä lapsilla keskity ohjaamaan tekoja pitkien selitysten sijaan.

Tulosta tästä käyttöönne myötätuntokuvat varhaiskasvatukseen ja alkuopetukseen. Myötätuntotekoja ovat: auttaminen, jakaminen, suojeleminen, lohduttaminen ja mukaan ottaminen. (Professori Lasse Lipponen)

Katso video: Yhteisön kyky osoittaa myötätuntoa

Älä "paranna" tai arvioi jonkun lapsen empatiakykyä, vaan ohjaa häntä ja kaikkia muitakin vain tekemään myötätuntotekoja. Huomioidaan onnistumiset.

Lapselle, joka on vaikka vahingossa tönäissyt toista lasta, jää helposti paha mieli! Voi olla, että kun lapsi näkee toisen mielipahan, hänessä herää sääli, katumus ja häpeä, mutta hän ei tiedä mitä tekisi. Lapsella on varmasti ristiriitaiset tunteet!

Myös jos satuttaisi tahallaan. Kiukku ja katumus ym. tuntuvat päällekkäin. Lähdetään sitä korjaavaa tunnetta eli myötätuntoa heti vahvistamaan tekoja kannustamalla.

Huomioi myös mallioppiminen: Myötätunnon teot myös aikuisten välillä tukevat lasten oppimista. Parantavat myös henkilöstön hyvinvointia.

Lapset haluavat auttaa, mutta pelkäävät usein "sotkeutua" konfliktitilanteisiin. Kasvattajalla on usein totuttu rooli, että hänen pitää hoitaa ne tilanteet, ei lapsien. Tästä syntyy yhteisön normi. Muutetaan normia! Älä sulje lapsia pois tilanteesta, jossa heidänkin on hyvä olla.

Lasten riitatilanteita ei tarvitse pelätä. Nekin ovat oikeita hetkiä kasvattaa välittäviä, toisista huolta pitäviä ihmisiä. Voiko tilanteessa nähdä toisen hädän ja jakaa oman lelun tai vuoron? Kannattaa mieluummin jakaa lelu, kuin riidellä kenen se oli ensin.

Katso videot: Riitatilanteissa opitaan empatiaa ja Riitatilanteet ovat hyvä mahdollisuus oppia myötätuntotekoja

Empatiaa ja myötätuntoa koetaan vahvemmin samankaltaisia kohtaan

o Teenkö myötätuntoteon vai en?
o Riippuuko lohduttava kosketus ja vuorovaikutus siitä, kuinka samankaltainen ja läheinen lapsi on kyseessä?

Katso videot:
Myötätuntokulttuuri Myötätuntoteot
"Myötätuntotekojen pakki"
*Kuvia muistutuksena erilaisten tilanteiden ja lasten varalle
*Kuten halaaminen, silitys, vieressä oleminen, kivat sanat, hymy, laastari ym.

Läheisyystaidot ystävyystaidoissa tärkeitä

Miten liitytään yhteen, saadaan ystävä ja pysytään ystävänä? (=läheisyystaidot) Turvallinen läheisyys, ystävyys ja kosketus tukevat lasten hyvinvointia. Jo pienet lapset kokevat vahvasti ystävyyden, tuntevat paljon rakkautta ja kokevat ihastumisia.

Aikanaan nämä taidot ovat avainasemassa työssä, vapaa-ajalla, seurustelussa ja rakkaussuhteissa. Taidot ovat kauaskantoisia: nuoren, aikuisen tai vanhuksen hyvinvointi ja itsetunto vahvistuvat, kun on ystäviä, kosketusta ja turvallista läheisyyttä.
Ihana olla lähellä
Kosketus on ihmisen perustarve

Tutkimuksissa on osoitettu, että tyttöjä kosketetaan enemmän, kun heidän vaatteensa, hiusponnarit ja pinnit esimerkiksi kutsuvat aikuisia ja toisia lapsia koskemaan.

Lisää turvallista ja hellää kosketusta ryhmässä esimerkiksi satuhieronnan avulla. Nämä hetket ovat myös mainioita tilanteita opettaa kehotunnetta, itsemääräämisoikeutta ja turvataitoja. Lapset saavat myös kokemuksia turvallisesta kosketuksesta ja läheisyydestä.

Kiukkuiset mukaan!

Sekä "kiusaavat" että "kiusatut" kokevat tutkimusten mukaan ulkopuolisuutta ryhmässä.

Ei tuomita lapsia "pahoiksi" tai "hyviksi".

Kaikki lapset yrittävät kuulua mukaan, uskaltaa hyväksyä muita ja tulla hyväksytyiksi.

Lapsen teot ovat yrityksiä pärjätä monimutkaisissa sosiaalisissa tilanteissa.

"Tuo ei halua olla meidän kaveri, kun se on aina yksin, tai kun se aina huutaa tai määrää."
- Haluaa hän, muttei vielä osaa olla ryhmässä. Hän ei ehkä uskalla edes yrittää, tai ei usko, että te tosissaan haluatte hänet mukaan leikkimään kanssanne. Yritä vielä vaan!

Lapset, jotka jättävät muita ulos leikistä

Pitää selvittää mikä tarve lapsella on?

Teko on viesti ja väline:
Tällä keinolla saan hyväksyntää, sisäistä hyvää, turvaa tai hellyyttä.
Haluan rakkautta ja saan sitä vain tietyltä lapselta / aikuiselta?

Syrjivälle lapselle pitäisi opettaa toisia keinoja päästä omaan tavoitteeseensa. Esimerkiksi tulla toisten arvostamaksi ja ihailemaksi.

Tärkeää olla selvät ja johdonmukaiset säännöt sekä lapsille, että aikuisille.

Jos joku lapsi jää usein ulkopuolelle, pitää tukea sekä häntä hyväksymään muut, että muita hyväksymään hänet.

Ryhmäyttämistä pienryhmien avulla

Muodosta ryhmä, jossa kaikilla on yhteinen päämäärä. Siinä joko onnistutaan tai epäonnistutaan, kaikki yhdessä.

Pääasia, että kokemus on yhteinen: Selviydymme yhdessä haasteista, toinen toistemme tuella!

Lapset näkevät toisensa uudessa valossa: tämäkin lapsi on hyvä apuna ja kaverina.

Ennakkoluulot ja syrjintähalu katoavat, kun tavoittelee jotain yhteistä hyvää. Samalla pikkuporukassa touhutessa lapset tutustuvat. Ennakkoluulot väistyvät.

Lapsille tulee yhteinen kokemus, nauru, historia. Heistä tulee jopa kavereita.

Katso video: Ystäviksi pienryhmien avulla

Rakenna turvallista ympäristöä

Lähteenä tutkimustieto ja konsultaatiot 2022:

Varhaiskasvatuksen yliopistonlehtori, KT, YTT Mirja Köngäs

Kehitys- ja kasvatuspsykologian erikoispsykologi, PsT Niina Komsi

Kasvatuspsykologian ja kasvatustieteen prof., opetusneuvos Niina Junttila

Kasvatustieteen prof. Lasse Lipponen

KT, akatemiatutkija Tuija Huuki

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapset ovat tutkimuksissa todenneet, että tärkeintä on, että on kavereita ja ei kiusata. Ystävyys- ja läheisyystaidot ovat opittavia taitoja, niitä pitää harjoitella. Ystävyyssuhteet, kaverit ja läheiset aikuiset ovat kuin suojakilpi lapselle. Kun hänellä näitä on, vastoinkäymiset satuttavat häntä vähemmän. (Unicef 2020) Kaikenlaisten lasten kanssa voi olla kaveri.

# data[].attributes.body
Yhteystiedot

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Yksityistä varhaiskasvatusta säätelevät lait velvoittavat kuntaa valvomaan yksityistä varhaiskasvatusta. Käytännössä valvonnasta huolehtivat kasvatus- ja opetustoimialan viranomaiset yhdessä aluepelastuslaitoksen ja ympäristövalvonnan kanssa. Palvelujen tuottajalla on vastuu valvoa ja kehittää omaa toimintaansa siten että se vastaa varhaiskasvatuslain tavoitteita. Palvelujen tuottaja laatii omavalvontasuunnitelman.

Valvonnan tavoitteena on ohjauksen, neuvonnan ja seurannan avulla ylläpitää ja kehittää yksityisten varhaiskasvatuspalvelujen tarjontaa ja laatua, sekä vahvistaa yksityistä varhaiskasvatusta varteenotettavana vaihtoehtona kunnalliselle varhaiskasvatukselle.

Yksityistä varhaiskasvatusta valvotaan, ohjataan ja seurataan suunnitelmallisesti valvonta- ja ohjausasiakirjoilla, työkäynneillä, dokumentoinnilla sekä järjestämällä koulutus- ja tiedotustilaisuuksia.

Yksityisen varhaiskasvatuksen valvova viranomainen on varhaiskasvatuslaissa määritelty kunnan toimielin, tai sen määräämä viranhaltija, aluehallintovirasto sekä sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto. Kangasalan kaupungissa valvontaviranomaisina toimivat pääasiassa varhaiskasvatuksen aluejohtajat, varhaiskasvatuksen johtaja ja kaksi päiväkodinjohtajaa

Yksityinen varhaiskasvatus on asiakkaan valitsema palvelumuoto, jonka laadun valvonnassa asiakkaalla on tärkeä rooli.

Tampereen kaupunkiseudun yksityisen varhaiskasvatuksen käsikirjaan Tampereen kaupunkiseudun kunnat (Kangasala, Lempäälä, Nokia, Orivesi, Pirkkala, Tampere, Vesilahti, Ylöjärvi) ovat koonneet yhdessä hyödyllistä tietoa yksityisestä varhaiskasvatuksesta huoltajille ja palveluntuottajille. Käsikirjasta löytyvät myös palveluntuottajille tarkoitetut valvonnan lomakkeet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Yksityistä varhaiskasvatusta säätelevät lait velvoittavat kuntaa valvomaan yksityistä varhaiskasvatusta. Käytännössä valvonnasta huolehtivat kasvatus- ja opetustoimialan viranomaiset yhdessä aluepelastuslaitoksen ja ympäristövalvonnan kanssa. Palvelujen tuottajalla on vastuu valvoa ja kehittää omaa toimintaansa siten että se vastaa varhaiskasvatuslain tavoitteita. Palvelujen tuottaja laatii omavalvontasuunnitelman. Valvonnan...

# data[].attributes.attachment_link.description
Lumoava Kangasala - Ympäristö-ja taideohjelma

# data[].attributes.body
Miten toimin, jos huoli herää lapsen seksuaalisesta käytösestä?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten toimin, jos huoli herää lapsen seksuaalisesta käytösestä?

Kerää talteen jo etukäteen oman kuntasi tai alueesi yhteystiedot:

lasten ja nuorten oikeuspsykologinen ja -psykiatrinen yksikkö. Ammattilaiskonsultaationumerot löydät täältä.

poliisin lapsirikostutkinnan konsultaationumero

lastensuojelu

perhe- ja lastenneuvolat

Numeroihin voi soittaa matalalla kynnyksellä! Lasten kanssa työtä tekevän henkilöstön ei tarvitse miettiä asioita yksin. Numerot on tarkoitettu vain ammattilaisille, ei jaettavaksi vanhemmille.

Lisää tietoa:

Uteliaana seksuaalisuudesta Nyfiken på sexualitet

HUS:
Lapsen seksuaalinen käyttäytyminen Lapsen kaltoinkohtelu Kaltoinkohtelusta aiheutuva oireilu Epäily oman tai läheisen lapsen kaltoinkohtelua
Toimi näin:
1. Konsultoi matalalla kynnyksellä (alussa lueteltuja) asiantuntijoita. Toimi heidän ohjeidensa mukaan.
2. Tee tarvittaessa lastensuojeluilmoitus lastensuojeluun ja/tai poliisille.
3. Kirjaa ylös sanatarkasti lapsen sanomiset ja omat kysymyksesi. Esitä lapselle vain avoimia kysymyksiä, älä johdattele. Anna vakavammassa tapauksessa poliisin hoitaa lapsen haastattelut.
4. Turvaa lapsen tavallinen arki. Älä siirrä mahdollista omaa pahaa oloasi lapseen.
5. Jos epäilet lapseen kohdistuvaa seksuaali- tai väkivaltarikosta, tee välittömästi sekä rikos- että lastensuojeluilmoitus.

Lue ilmoitusvelvollisuudesta lisää.

# data[].attributes.attachment_link.description
Miten toimin, jos huoli herää lapsen seksuaalisesta käytösestä? Kerää talteen jo etukäteen oman kuntasi tai alueesi yhteystiedot: lasten ja nuorten oikeuspsykologinen ja -psykiatrinen yksikkö. Ammattilaiskonsultaationumerot löydät täältä. poliisin lapsirikostutkinnan konsultaationumero lastensuojelu perhe- ja lastenneuvolat Numeroihin voi soittaa matalalla kynnyksellä! Lasten kanssa työtä tekevän henkilöstön ei tarvitse miettiä asioita yksin.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Miten lapsi oppisi kunnioittamaan omaa ja toisen kehoa? Voiko turvataidoista puhua säikyttämättä lasta turhaan? Missä iässä turvataidoista voisi alkaa puhua? Väestöliiton mukaan lasten kehotunnekasvatus on tavallisten käytöstapojen harjoittelua ja omien oikeuksien opettelua. Se tarkoittaa myös sopivuussääntöjä ja itsemääräämisoikeutta. Lapsen kehotunnekasvatus tukee myönteistä kehonkuvaa. Samalla lapsi oppii arvostamaan kaikenlaisia kehoja ja ymmärtämään ihmisen yksilöllisyyden ja jokaisen ainutlaatuisuuden.

Lapselle tulee opettaa turvataitoja jo ihan pienestä pitäen

Turvataidot kannattaa opettaa lapselle varhain, jo 3-6 -vuotiaana. Kun lapsen kanssa harjoitellaan ja opetellaan keinoja toimia ikävissä tilanteissa, saa lapsi tiedon ja taidon. Se antaa myös turvaa: minun vanhempani tietävät, miten pitää toimia. Asioiden käsittely avaa aikuisen ja lapsen välille puheyhteyden: lapsi saa puhua ja kysyä kehosta, turvataidoista ja kurjista kokemuksista

Lapsi tarvitsee yksinkertaiset tiedot ja ohjeet siitä, että on olemassa ikäviä juttuja ja että mitä silloin pitää tehdä. Lapsi tietää ja oppii muistakin vaaroista, kuten myrkkysienistä ja -marjoista tai että eläin voi purra. Kuten liikenteessä kulkiessakin, myös joskus ihmisten kanssa pitää olla varovainen. Mutta vaikka on vaaroja, on myös keinoja suojata itseä ja vältellä vaaroja. Kuitenkin yleensä eläimet, polkupyörät, autot ja ihmiset ovat turvallisia.

Juttele etukäteen

Anna lapselle tietoa, taitoja ja myönteinen, itseä arvostava ja suojaava asenne omaan kehoon. Jos kehoon liittyvistä asioista on lapsen kanssa puhuttu, hän pystyy helpommin tunnistamaan oudon tilanteen ja saattaa muistaa tärkeän taidon: nyt pitää sanoa ei ja lähteä heti pois! Tämän taidon voi lapselle opettaa jo pienenä.

Kun lapsella on sanoja ja tietoa, hän myös uskaltaa paremmin kertoa, jos jotakin ikävää on tapahtunut.

Lapsi oppii, että loukkaavasta tai pelottavasta kosketuksesta voi puhua. Lapsi saattaa tuntea häpeää ja syyllisyyttä, jos jotakin outoa on jo tapahtunut, ja hän on ollut siinä mukana. Harjoittele lapsen kanssa ein sanomista myös aikuiselle.

Turvataidot ja lapsen keho

Väestöliitto on tuottanut Turvataidot ja lapsen keho -julisteen, jonka aikuinen voi ottaa tueksi helpottamaan asian puheeksi ottamista.

Julisteessa opetetaan neljä tärkeää taitoa. Kun niitä käy usein läpi lapsen kanssa, hän oppii ne. Samalla lapsi saa myönteisen ja vahvistavan kuvan kehostaan ja itsestään.

Kun lapsi osaa kaikki neljä taitoa, voi asiaa laajentaa koskemaan myös aikuisia. Aikuisillekin saa sanoa ei ja aikuisetkaan eivät väkisin halaa, pussaa tai koske.

1. Nimet ihmiskehon eri osille.
Kerro lapselle kaikkien kehon osien nimet.

2. Uimapukusääntö
Opeta lapselle, että omassa kehossa on yksityisiä ja arvokkaita paikkoja, jotka ovat uikkareiden alla. Tästä erityisen arvokkaiden paikkojen nimeämisestä voi tehdä lapsen kanssa hauskan, toistuvan harjoittelun, Oma Keho Ikioma!

Puhu lapselle siitä, että ikiomiin yksityisiin paikkoihin ei kukaan saa koskettaa ilman hyvää syytä ja lapsen lupaa. Mikään kosketus ei saa jättää kurjaa oloa eikä kosketus saa olla salaisuus.

3. Kosketuksen sääntö
Ystävyyden, omien rajojen ja koskettamisen taitoja tarvitaan päivittäin. Turvataidot ovat käyttökelpoisia myös lapsen arjessa ja leikeissä ikätovereiden välillä. Kaikkeen koskettamiseen täytyy aina liittyä turvallisuus ja tasavertaisuus. Tämä tarkoittaa, ettei kukaan saa koskaan vaatia, painostaa tai pakottaa johonkin kosketukseen tai katsomiseen. Isommat eivät koskettele pienempiään tai isolla joukolla ei aleta koskemaan yhtä lasta.

4. Kolmen kohdan sääntö
Kerro lapselle, että on olemassa ihmisiä, jotka haluavat katsoa tai koskettaa lasta pimppiin, pippeliin tai peppuun tavalla, joka ei tunnu oikealta tai hyvältä. Jos joku aikuinen tai lapsi pyytää sellaista tai alkaa vaan kosketella, täytyy heti sanoa kovalla äänellä ei, lähteä pois, eikä jäädä kuuntelemaan mitään selityksiä. Sen jälkeen pitää mennä luotettavan aikuisen luo ja kertoaa ikävästä tilanteesta. Jos tuntuu kurjalta, vaaralliselta tai pelottaa jonkun muun ihmisen seurassa, saa ja pitää omaa tunnetta uskoa.

Puhukaa turvataidoista toistuvasti

Lapselle voi sanoa, että vaikka jotakin olisi tapahtunut jo aikaisemmin, siitä kannattaa silti puhua. Lapsihan saattaa tajuta vasta jälkeenpäin, että hänen olisi pitänyt toimia, tai että tilanne ei ollut kiva. Jos joku toinen tekee tällaista, se ei ole lapsen vika.

Ein sanomista aikuisille voi lapsen antaa harjoitella vanhempien, isovanhempien ja muiden läheisten ja turvallisten aikuisten kanssa. Aluksi se ei ole välttämättä helppoa.

Lasta ei kannata säikyttää

Harjoittele kertomaan turvataidoista ja vaaroista ilman, että lietsot pelkoa. Puhu aiheesta rohkaisten ja kannustavasti. Lapsi omaksuu sinulta asenteen: luottavaisen olon tai paniikin tunteen.

Aikuisen hätä tai pelko näkyy ja kuuluu äänestä ja se pelottaa lasta eniten! Pelkoa ei kannata opettaa, sillä pelottava asia vain pelottaa, eikä sitä uskalla silloin edes ajatella. Varottelu ja pelottelu voi olla haitallista, jos vaan hoetaan "Muista varoa, ole varovainen!" Siitä lapsi ei saa voimaa, hyvää asennetta tai taitoja, vaan lapsi saattaa säikähtää.

Pysy itse rauhallisena. Kun turvataidoista on lapsen kanssa puhuttu ja niitä harjoiteltu ennakkoon, lapsi pystyy tarvittaessa helpommin tunnistamaan oudon tilanteen ja osaa toimia. Se antaa rohkeutta sekä luottamusta siihen, että asioihin voi vaikuttaa.

Lapsi saattaa tällöin muistaa tärkeät sanat: "Nyt pitää sanoa ei, lähteä heti pois ja kertoa turvalliselle aikuiselle!"

Artikkeli on kirjoitettu yhteistyössä Väestöliiton kanssa.

Väestöliitto: Tulostettava Turvataidot ja lapsen keho -juliste
Väestöliitto: Lapsi ja seksuaalisuus
Väestöliitto: Maailman terveysjärjestön (WHO) seksuaalikasvatuksen standardit Euroopassa

Tulostettavat paperinuket

Pikku Kakkosen keskiviikkoilloissa 9.6.2021 alkaen esiintyvät paperinuket tulostettavina versioina. Klikkaa kuva auki, niin tulostettava versio avautuu.

Muokattu 31.3. Lisätty 2021 tiedot.

# data[].attributes.attachment_link.title
Pikku Kakkosessa annetaan kaikille kehon osille nimi ja opetellaan uimapukusääntö

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Opetetaan lapsille turvallista medialaitteiden käyttöä, käyttäytymissääntöjä sosiaalisessa mediassa ja digiturvataitoja.
Mistä aloittaa digiturvataitojen opetus pienille lapsille?
Pienet lapsetkin ovat nykyään paljon ruudun ääressä esimerkiksi tabletilla tai kännykällä, josta saattavat vahingossakin eksyä pelottaville tai ahdistaville sivustoille tai nähdä ikäviä kuvia tai videoita. Myös isommat lapset saattavat näyttää heille jännittäviä tai pelottavia kuvia tai videoita kännykältä ym.

Ole kiinnostunut lapsen median käytöstä, jotta lapsi haluaa jakaa siihen liittyviä asioita kanssasi. Valokuvien ja videoiden jakamisesta nettiin tai viestillä kavereille tai ryhmiin, kannattaa myös jutella jo pienten lasten kanssa. Joskus jo esikouluikäisillä lapsilla on oma kännykkä.

Digiturvataitojuliste 3-9 v

Astu digiturvataitojen polulle jo pienten lasten kanssa! Juliste auttaa puheeksi ottamisen ensi askeleissa.

Tulosta ryhmäsi tai luokkasi seinälle A4 tai A3 koossa digiturvataitojen ensiaskeleet selkojulisteen muodossa.

Kivasti kuvitettu värikäs juliste kertoo aikuiselle tärkeitä arjen taitoja, joita kannattaa käydä läpi pienten lasten kanssa. Näin voit jo varhain vahvistaa lasten turvallisuutta älylaitteilla.

Tutustu julisteeseen tästä.

Aikuisen ei tarvitse olla mediataituri, vaan voit kertoa lapsille yleisiä käyttösääntöjä, käyttäytymisohjeita, kriittisyyttä, kertoa digimaailmaan liittyvistä hienoista puolista sekä myös vaaroista. Lasten kanssa kannattaa yhdessä harjoitella medialaitteiden käyttöä ja erilaisten sovellusten ja pelien käyttöä. Näin myös aikuinen oppii samalla ja pysyy perässä lasten digimaailmasta.

Kysele lapsilta mitä he tekevät medialaitteilla, mistä he pitävät ja onko mediassa tullut vastaan ikinä mitään ikävää. Puhukaa yhdessä siitä, mitä voi tehdä, jos laitteella tapahtuu jotain ikävää. Kuten jos joku lähettää ahdistavia kuvia lapselle tai lapsi näkee pelottavan videon. Keskusteluyhteys on tärkeä säilyttää lapsen ja aikuisen välillä: lapsi voi tuntea häpeää näkemistään tai kokemistaan asioista, pelätä rangaistuksia (kuten median käyttökielto) tai ajatella, ettei aikuinen osaa auttaa. Näistä syistä lapsi voi jäädä yksin kokemuksiensa kanssa.

Kannattaa puhua lasten perheiden kanssa lasten median käytöstä ja opastaa heitä kertomaan netin vaaroista, mutta myös olemaan kiinnostunut lapsen tekemisistä ja näkemään netin ja sosiaalisen median hyvät puolet.

Kerro lapsille ja vanhemmille elokuvien, sarjojen ja pelien ikärajoista. Lasten kanssa voi opetella ikärajoista kertovat merkit, jolloin he itsekin voivat havaita itselleen sopimattoman ohjelman alkavan. Monissa suoratoistopalveluissa ikärajoja ei ole merkitty, vaan ne pitää itse selvittää. Erityisesti pelien ikärajat ovat sitovia, eli aikuisen läsnäolo ei anna lupaa ylittää ikärajaa. Huomioi, että lapsiryhmien kanssa elokuvien ja ohjelmienkaan ikärajoja ei saa ylittää.

# data[].attributes.attachment_link.description
Opetetaan lapsille turvallista medialaitteiden käyttöä, käyttäytymissääntöjä sosiaalisessa mediassa ja digiturvataitoja. Mistä aloittaa digiturvataitojen opetus pienille lapsille? Pienet lapsetkin ovat nykyään paljon ruudun ääressä esimerkiksi tabletilla tai kännykällä, josta saattavat vahingossakin eksyä pelottaville tai ahdistaville sivustoille tai nähdä ikäviä kuvia tai videoita. Myös isommat lapset saattavat näyttää heille jännittäviä tai pelottavia kuvia tai videoita kännykältä ym.

# data[].attributes.attachment_link.description
Pysäytä vääränlainen vallan käyttö Toistot opettavat tärkeitä taitoja Pisarapuuttuminen toimii!

# data[].attributes.attachment_link.title
Welcome to the world of playgrounds and sports!

# data[].attributes.attachment_link.description
Lappset Group Ltd provides play and sport equipment experiences for people of all ages. We offer also range of street furniture and themed attractions for the indoors and outdoors.

# data[].attributes.attachment_link.description
Leikki ja lapselle iloa tuottava tekeminen vahvistavat oppimista ja lapsen kehitystä positiivisella tavalla.

# data[].attributes.attachment_link.description
Heippa! Olet saapunut sivulle, josta löydät lapsen iän mukaan jaoteltuja leikki-ideoita. Vauvaikäisten leikkejä Taaperon leikkejä Leikki-ikäisten leikkejä Kouluikäisten leikkejä ja puuhia Hauskaa selailua! Muista, että voit hakea puuhia myös teeman...

# data[].attributes.attachment_link.description
MLL:n Leikkipankista löydät leikkejä ja vinkkejä hauskaan yhdessäoloon kaikenikäisille. Tule kurkkaamaan!

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jokainen päivä on leikkipäivä! Leikkipäivä kutsuu aikuisia ja lapsia viettämään kiireetöntä aikaa yhdessä leikin merkeissä. Seuraavaa valtakunnallista Leikkipäivää juhlitaan keväällä 2022.

Samaan veneeseen pääsystä neuvottelemassa - vammaisen lapsen toimijuuden toteutuminen leikkivuorovaikutuksessa
Johdanto
Kaikilla lapsilla on lapsen oikeuksien sopimuksen (YK 1991) mukaan oikeus leikkiin, mutta mitä leikki oikeastaan on? > Lue Lisää

Tulevaisuuspelissä lasten mielikuvittelu pääsee valloilleen!
Keskellä aikuisten maailmaa lapset ovat toisinaan hämillään. Ilmasto kuulemma lämpenee, hirmumyrskyt kieppuvat maailmalla, välillä ollaan etänä koska muuten voi iskeä uusi pöpö. Sulavatko pulkkamäet? Miten käy eläinten ja kasvien? Tuleeko lisää pandemioita? Millaiselle se tulevaisuus oikein näyttää?> Lue Lisää

Leikki-innovaattori

Jos oikein haluaa tiivistää, niin leikki-innovaattori keksii, kehittää ja leikittää leikkejä. Tässä tekstissä pääsen kertomaan hauskalta kuulostavasta työstäni hieman enemmän. Aloitetaan kuitenkin ajatusleikillä> Lue Lisää

Paras leikki eilen, tänään, huomenna

Eilisen ja tämän päivän leikkeihin on hyvä suhtautua uteliaasti ja arvostavasti, mutta myös arvioiden. Sama koskee huomisen leikkejä, joita on syytä pysähtyä pohtimaan myös ennakoiden. Puheenvuorossani kuvitan ja konkretisoin> Lue Lisää

Ruoalla saa leikkiä!

Mitä ajatuksia sinussa herää, kun kohtaat eksoottisen hedelmän, mitä et ole maistanut? Tai kuvittele tilanne, ettet ole koskaan ennen nähnyt lanttua tai vadelmaa - millaista olisi nähdä ne nyt ensi kerran?

Ruoka on maailman tavallisimpia > Lue Lisää

Näköaloja teknologisoituvaan ja verkottuvaan leikkiin

Mediassa tuodaan usein esille pelko leikkiajan lyhenemisestä ja nykyajan lasten oletetusta kyvyttömyydestä leikkiin. Keskusteluun liittyvät läheisesti kysymykset kasvavasta ruutuajasta ja tietoteknisten välineiden kanssa tapahtuvasta, pelaamiseen painottuvasta leikistä> Lue Lisää

Navigation

# data[].attributes.attachment_link.title
Leikki tekee hyvää. Kaikille. - Leikkipäivä

# data[].attributes.attachment_link.description
Jokainen päivä on leikkipäivä! Leikkipäivä kutsuu aikuisia ja lapsia viettämään kiireetöntä aikaa yhdessä leikin merkeissä. Seuraavaa valtakunnallista Leikkipäivää juhlitaan keväällä 2022. Samaan veneeseen pääsystä neuvottelemassa - vammaisen lapsen toimijuuden toteutuminen leikkivuorovaikutuksessa Johdanto Kaikilla lapsilla on lapsen oikeuksien sopimuksen (YK 1991) mukaan oikeus leikkiin, mutta mitä leikki oikeastaan on?

# data[].attributes.body
Faktantarkistus: Tova Winbladh, laillistettu psykologi

# data[].attributes.attachment_link.description
On yksilöllistä, milloin lapsi oppii kuivaksi. Lapset ovat erilaisia ja kehittyvät eri tahtiin – siksi myös vaipan pois jättämisessä on edettävä oman lapsen ehdoilla.

# data[].attributes.body
1.Vuorovaikutus lasten kanssa
2.Pedagoginen havainnointi, dokumentointi & reagointi
3.Kokopäiväpedagogiikka
4.Suunnittelu, arviointi & kehittäminen
5.Ammatillisuuden kehittäminen
6.Verkostotyö
7.Vuorovaikutus huoltajien kanssa
8.Työtä ohjaavat asiakirjat

# data[].attributes.body
Tämän värin alla virallisia työtä ohjaavia asiakirjoja.

# data[].attributes.body
Tämän värin alla vertaistuen verkostoa, yhdistyksiä sekä pedagogista verkostotyötä.

# data[].attributes.body
Tämän värin alla työn kehittämisen ja ammatillisen kehittämisen materiaalit ja koulutukset sekä maksullisia materiaaleja.

# data[].attributes.body
Tämän värin alla työn arvioinnin materiaaleja ja työkaluja.

# data[].attributes.body
Tämän värin alla materiaaleja ja velvoittavia asiakirjoja työn suunnittelun tueksi.

# data[].attributes.attachment_link.title
Lapsi oppii kuivaksi - Mannerheimin Lastensuojeluliitto

# data[].attributes.attachment_link.description
Lapset oppivat kuiviksi eri-ikäisinä, yksi aikaisemmin, toinen myöhemmin. Viisas vanhempi ei ota asiasta paineita eikä vaadi lasta kypsymään liian aikaisin. Jotkut lapset oppivat päiväkuiviksi kolmen vuoden ikään mennessä, osa 3–4-vuotiaina. Tämänkin jälkeen voi sattua silloin tällöin vahinkoja. Lap…

# data[].attributes.attachment_link.title
Rentoudu Nallen kanssa | Yle Areena - podcastit

# data[].attributes.attachment_link.description
Arjessa on paljon asioita, jotka kuormittavat lapsen mieltä. Illalla voi olla vaikea rauhoittua tai tunnemyrsky voi viedä mennessään. Mindfulness-harjoittelu on mielen jumppaa, jossa harjoitellaan hyväksyvää, levollista läsnäoloa tässä hetkessä. Tietoisuustaitojen harjoittelu yhdessä lapsen kanssa rauhoittaa sekä lasta että aikuista. Rentoudu Nallen kanssa -sarjassa harjoitellaan rauhoittumistaitoja yhdessä Nallen kanssa.

# data[].attributes.attachment_link.description
Täältä löydät lapsille suunnatut Lempipaikkani -harjoitukset. Harjoitteiden avulla voit harjoitella esim. rauhoittumista ja nukahtamista.