# data[].attributes.body
Haljalas oli kunagi valgusfoor mida enam ei kasutata. Sellest on tehtud vaatamsväärsus mis meenutab inimestele selle kasutamisest. Ma arvan, et valgusfoor eemaldati väikese liikluse pärast, mis haljalas oli. See tegi autoga ringtee ületamise lihtsalt pikemaks ja sellel ei olnud suur tähtsus liikluses.

# data[].attributes.body
Olen tähelepannud, et iga aastaga sajab aina vähem lund. Kunagi, kui noorem olin, olid talved alati karmimad, rohkem lund oli maas, teid pidi rohkem lükkama, hanged olid sama kõrged kui mina. Sõpradega saime mängida suure lume mäe peal kuid viimastel aastatel pole seda enam olnud.

# data[].attributes.body
Haljala Rahvamajas on olnud kõik kooli aktused, mitmeid kontserdeid, filmi õhtuid ja erinevaid huvitavaid etendusi. Kõik aktused on mulle meelde jäänud, hea oli esimesel septembril oma klassikaaslaseid näha ja nendega juttu ajada. Me istusime oma sõpradega alati koos ja saime jutustada midagi keegi on suve jooksul teinud või vaatasime tagasi mälestustele mida olime koos teinud. Aktus oli küll paljude jaoks igav kuid andis hea mälestuse kooli aasta algusesse. Kooliga käisime siin paljudel etendustel ja need olid peamiselt huvitavad ainult siis oli tüütu kui oli väsitav kooli olnud ja tahtsid juba koolist ära saada.

# data[].attributes.body
Ma kunagi elasin Põltsamaal ja Viitnal oma tädi juures, kuid kolmandasse klassi jõudes kolisime emaga Põltsamaalt ära, sest kõik lähedased elasid Rakveres või Rakvere lähedal. Elan siiani Haljalas ja mulle väga meeldib siin. Haljala on tavaliselt vaikne koht ja kõik saavad siin omavahel läbi. Peale kooli käisime alati sõpradega korvpalli mängimas kui ilm seda lubas ja kui õues oli liiga külm käisime poest läbi ja veetsime aega noortekeskuses. Seal oli mitmeid huvitavaid tegevusi ja seal oli hubane olla. Haljala on paras koht kui ei taha maaelu ega linnaelu, kõik vajalik on olemas ning Rakvere on ainult kümne minutilise sõidu kaugusel.

# data[].attributes.body
Mu ema kasvas koos oma perega üles Kadrina lähedal. Ta mängis seal igapäev oma naabri poistega ja tüdrukutega õues. Vabadel päevadel mängis ta hommikust õhtuni. Ema rääkis mulle kuidas ta mängis oma sõpradega kodu ja kasutasid puulehti rahana, sest midagi muud võtta ei olnud ja tuli improviseerida. Mida suurem leht, seda suurem oli selle väärtus. Ka mina olen seal piirkonnas mõne aasta elanud, seal on hea vaikne ja naabritega sai alati nalja, kas tehes autodega midagi või lihtsalt korvpalli maja ees mängides. Seal ei olnud kunagi igav, kõik said omavahel hästi läbi ja elu oli ilus.

# data[].attributes.body
Võimsaks objektiks ja vaatamisväärsuseks saab kutsuda Ehalkivi. See asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Kunda lähistel Letipea neeme tipus.  Ehalkivi on Eesti suurim rändrahn. Rahn seisab kalda lähedal madalas rannavees. Ehalkivi ümbermõõt on 49,6 m, kõrgus 7,6 m ja maht 930 m3. Nime sai Ehalkivi sellest, et päikse loojudes jääb päike tema taha tervenisti ning kaob ära. Kujult on rahn on korrapäratu, munakujuline ning selles on lõhed.

Kuuldavasti on olnud rahnul vanasti meremärk. Ehalkivi on ka looduskaitse all. Ehalkivi on kutsutud ka Letipa Suurkiviks, Ehakiviks, Linnukiviks ja Veljeste kiviks.

# data[].attributes.location_name
Kunda, Estonia, Kunda, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kui ma mõtlen kultuuriüritustele, millest olen ma korduvalt osa võtnud, meenub mulle Kunda Mere -ja perepäevad. Meeldejääv kultuurisündmus, millel olen käinud aastate jooksul korduvalt,  on iga-aastane suurim üritus Kundas. Kunda Mere -ja perepäevad toimuvad Kunda rannas. Ürituse ajal saab nautida erinevaid kontserdeid, head toitu, erinevaid spordiprogramme/võistlusi kui ka erinevaid atraktsioone. Sellel aastal toimuvad Kunda Merepäevad kahekümne kolmandat korda. Kokkuvõttes on merepäevad väga huvitav sündmus, mida iga Viru-Nigula valla elanik ootab ja enamus ka külastab. Kuigi üritus on vahva, on piletid üpriski kallid, kuid see on ainult minu arvamus.

# data[].attributes.location_name
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Maarja kabel, Viru-Nigula, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Maarja kabel asub Viru-Nigula alevikus. Maarja kabel on Virumaa vanim sakraalehitis(ehitatud 13.sajandil.) Kabeli varemed on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kabel on pühitsetud neitsi Maarjale. Tänaseni pole selge, miks kabel ehitati. Arvatakse, et kabel võib olla mälestustähis 1268. aastal Viru-Nigula lähedal toimunud Liivi ordu ja Vene vägede lahingule. Pärast reformatsiooni 16. sajandil kabelit enam ei hooldatud. Kuna kabelit hakati hiljem seostama rahvalikuebausuga, siis 17. sajandil lammutati kabel osaliselt ja see jäigi lagunema. Kabel on haruldane, kuna erineb samal ajal püstitatud hoonetest idast tulnud ehituslaadi poolest.

# data[].attributes.body
Olen kuulunud kogu oma elu Viru-Nigula kogukonda kuna olen elanud kogu oma elu Viru-Nigulas. Eraldi saab võtta Viru-Nigula kogukonda ja valla kogukonda. Olen tihedamalt seotud Viru-Nigula kogukonnaga kui Viru-Nigula valla kogukonnaga(valda kuuluvad ka Kunda ja Aseri.) Viru-Nigula kogukond on tunduvalt väiksem kui Viru-Nigula valla kogukond. Lisaks Viru-Nigulas elamise, arvan, et mind teeb Viru-N. kogukonna liikmeks ka see, et olen seal koolis käinud ja võtnud aleviku elus võimalikult palju osa. Viru-Nigula kogukond on mõnes mõttes tänu oma väikesele suurusele väga kokkuhoidev ja kõik elanikud tihedalt omavahel seotud ehk kõik teavad ja tunnevad kõiki.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Riigigümnaasium, L. Koidula, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kuulun ka Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonda. Loen ennast Rakvere Riigigümnaasiumi kogukonna liikmeks kuna puutun gümnaasiumiga igapäevaselt kokku. Rakvere Riigigümnaasium on minu arvates kogukond, sest sellega on seotud inimesed kellel on ühised sihid ja eesmärgid ehk õppida. Kuigi Rakvere Riigigümnaasiumi kogukond pole nii suur kui mõne eraldi valla või linna oma, saab ikkagi väita, et riigigümnaasium on väljapaistev ja väga arvestatav osa Rakvere linnast. Rakvere Riigigümnaasium on väga kokkuhoidev ja üksteist toetav kogukond. Kogukond saab veel kokkuhoidvamaks muutuda aja möödudes kuna RRG on veel väga noor kogukond.

# data[].attributes.location_name
Haljala, 45301 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Haljala sees on grupp inimesi kes pühendavad Haljala ajaloo üles kaevamisele. Peamine suhtlus viis on Facebooki grupp nimega Haljala ajaloo sõbrad. Olen väga huvitatud enda kodukoha ajaloost ning on huvitav näha kuidas inimesed laevad üles pilte mida nad oma vanavanemate albumist on leidnud. Grupi looja ja peamiseks tegelaseks on Egon Mets, kes oli kunagi ajaloo õpetaja Haljala Koolis. Egon on hingega Haljalas ning aktiivselt postitab pilte ja/või dokumente mis ta leiab Haljala kohta.

# data[].attributes.body
Kuna Haljala on pisike koht, teavad kõik kõiki. Samuti hoiavad Haljala elanikud kokku ja proovivad koos pühendada Haljala ellu. Loen ka ennast Haljala kogukonna liikmeks, kuna olen käinud abis koristamas, talgutel, jne. Enamus Haljala kohta diskussioon käib läbi facebooki gruppide, nagu näiteks Haljala aleviku rahvas. Haljala kogukonnas on kõik üksteile abiks, annetatakse vajajatele riideid, raha, ülejäänud toitu, kartuleid vms.

# data[].attributes.location_name
Haljala Parish, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Viimase aastatega tänu kliimamuutusele on Haljala rahvamaja tiik väga vetikasse kasvanud. Tänu kliimasoojenemisele on tiigi veetemperatuur tõusnud, mis tõttu vetikad kasvavad seal kiiremini. Tiiki proovitakse iga aastaselt puhastada, kuid vetikas naasev paari nädalaga. Praegu on tiiki lastud toru, mis teeb tiigi pooleks, see takistab vetikate liikumist teisele poole tiiki, ning hoiab seda puhtana.

# data[].attributes.location_name
Tatruse, 45318 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Iga aastaga on minu kodu koha tiik jäänud väiksemaks ja kokku kuivanud. Kui eelnevatel aastatel oli lund üle pea ning kevadel kõik uputas, on kunagisest tiigis jäänud alles vaid põlvedeni ulatuv lomp. Ka sellest on mõjutatud konnad, keda iga aastaga ainult vähemaks jääb ja kes seal enam ei paaritu. Kunagi sai seal ka veel paadiga sõita, kuid kui nüüd proovida, oled paadiga põhjal.

# data[].attributes.body
Veteranirock toimus Rakvere Vallimäel, kus neli ansamblit esines veteranide auks ja hüvanguks.

Esimesena astus üles aasta tagasi Poolas loodud NATO kirdekorpuse ansambel Griffin, mille koosseisus oli kaks eestlast, soomlane, itaallane ja sakslane.
Griffin esitas maailmakuulsaid rokklugusid, mille tekst oli kohati ajakohasemaks muudetud. Nii käis kõigile tuntud lugudest mitmel korral läbi Balti mere ja Baltikumi teema, aga ka Rakvere.

Noor laulja Jaagup Tuisk astus esimest korda üles oma bändiga, tõeliselt pani publiku aga käima veteranräpparite bänd A-Rühm, kelle suust kuulis nii vanu ja tuntud lugusid kui ka uusi laule. Viimase pala esitas A-Rühm koos Metsatöllu laulja Markusega. Ja kolm tundi kestnud kontserdile panigi raju punkti Metstöll.

# data[].attributes.body
Võsu Rannafestival on eelneva üheteistkümne aastaga kasvanud üheks oluliseks suviseks sündmuseks ning tänasel päeval on tegemist ka suurima rannafestivaliga Eestis. Läbi aastate on festivalilt läbi käinud pea kõik Eesti suurimad staarid ning laiast maailmast Rudimetal DJ, Burak Yeter, Inna, Alexandra Stan, Haddaway, Captain Jack, DJ Bobo, Sigma, Mr Belt & Wezol ja Dr. Alban. Võsu rannafestival toimub võsul iga aasta juuli lõpus. Festival kestab kaks päeva. Festivalile on võimalik soetada kahe päeva pass kui ka ühe päeva pilet.

# data[].attributes.location_name
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Vao tornlinnus, Vao village, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Vao linnusest rääkides tuleb esile neljakorruseline tornihoone, mille igal korrusel asub üks ruum. Esimene korrus ehk keldrikorrus asub maa all ja seda kasutati toidu ja muu moona hoidmiseks. Kaks alumist korrust on võlvlagedega ja neil on võrdlemisi sarnased mõõtmed, kõrgus ulatub 13,1 meetrini ning seinte paksus varieerub vastavalt korrusele.

Linnusele on omane kaitseotstarve, mida võib märgata kõrgest sissepääsust ning idaküljel asuvast ukseavast, mis oli suletav riivpalgi ja luukidega. Teise korruse sissepääs võis olla sillaga, mida ohu korral üles tõsteti. Teisel korrusel olid ka trellitatud aknaavad, mis olid samuti suletavad riivpalgi ja luukidega.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Teater, Fr. R. Kreutzwaldi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere teater on kutseline teater Rakveres.

Lavastusi mängitakse teatri peamajas (Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone) ja teatri väikeses majas, mis on mõisa 18. sajandi keskelt pärit aidahoone. Peamajas on 405-kohaline suur saal ja väikeses majas black-box-tüüpi saal, mis mahutab 104 vaatajat. 2016. aasta augustis avati teatrihoone kõrval uusehitisena Teatrikino ja proovisaali hoone. Kinosaalis on kohti 144 inimesele. Rakveres mängiti esimest korda eestikeelset näitemängu 28. detsembril 1882. aastal.
Olen korduvalt käinud Rakvere teatris ja kinos.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere Vallimäel valmis 2020. a. suvel unikaalne, ligi 7 hektaril laiuv suurejooneline vabaõhukeskus. Rakvere Vallimäe nõlvade vahele loodud esinemispaigas on 4200 istekohaga pealava ning 800 istekohaga foorumlava (amfiteater).

Ala pole loodud vaid ürituste korraldamiseks - Vallimäel on mitmeid nurgakesi ning vaateplatvorme vaba aja veetmiseks, pikniku pidamiseks ja mõnusaks jalutuskäiguks.

Tegemist on ööpäevaringselt avatud, valgustatud kaasaegse rohelise linnakeskkonnaga, kus saab nautida kauneid vaateid kogu Rakverele.

Olen seal kontserditel käinud ja ka niisama aega veetnud.

# data[].attributes.location_name
Estonian Police Museum, Tallinna, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Eesti Politseimuuseum asub Rakveres, Tallinna tänaval. See avati juba aastal 2013. Politseimuuseum pakub erinevaid programme seoses politseinikute tööga nii lastele kui ka täiskasvanutele.

Isiklik kogemus on mul politseimuuseumi kohtulaboriga, kus sai lõigata südant ja silma. Üsna huvitav kogemus, uuesti ei sooviks seda teha.

Ühe korra olen veel käinud kunagi ammu, siis õpetati mulle, et kuidas võtta sõrmejälgesid.

# data[].attributes.location_name
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Neeruti mõis, Neeruti, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Neeruti mõis (saksa keeles Buxhöwden, vene keeles Буксгевден) on juugendstiilis peahoonega mõis Lääne-Virumaal Kadrina vallas. See paikneb Neeruti maastikukaitseala idapiiril. Neeruti mõisa on esimest korda mainitud 1406. aastal, kui vennad Buxhövdenid selle pantisid. Vahepeal oli mõis lühikest aega Nilssoni käes. Praeguse nime sai mõis Nierothidelt, kellele mõisavaldused alates 16. sajandist kuulusid.
1531 müüs Johann Wekebroth mõisa Symon Lodele. Liivi sõja tulemusena oli aastaks 1581 mõisa omanik Tönnis Lode surnud, tema pojad aga Venemaal vangis. Peremeheta mõisa immiteeris Eestimaa kuberner Pontus de la Gardie Rakvere foogt ja hauptmann Holstein Nielsohnile.
1582 kinkis Rootsi kuningas Johan III mõisa Hans Grothile, andes Holstein Nielsohnile asemele Kurge mõisa. 1586 vabanes Tönnis Lode poeg Hermann sõjavangist ja taotles mõisa tagasi. Mõis tagastati 1595. Pärast Hermann Lode surma sai mõisaomanikuks Wilhelm Nieroth, kelle naine Anna Lode oli Hermann Lode pärija.

# data[].attributes.location_name
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiltsi mõis, Liivaküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Kiltsi mõis (saksa keeles Schloß Aß, Schloss Ass, ka Gilsenhof) oli rüütlimõis Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Väike-Maarja valda Lääne-Virumaal. Kiltsi mõisa on esmamainitud 1466. aastal. Ilmselt 14. või 15. sajandil rajati mõisa Kiltsi vasallilinnus, mis Liivi sõjas purustati.
15.–16. sajandil kuulus mõis Wrangellidele, 16. sajandi teisel poolel kuulus Kiltsi Gilsenitele, kelle nimest pärineb ka saksakeelne rööpnimi Gilsenhof.
17. sajandil oli Kiltsi Asserienide valduses, seejärel kuulus mõis Uexküllide, Zoegede, Mannteuffelite ja Rosenite perekonnale.
1784. aastal omandas Kiltsi mõisa major Hermann Johann von Benckendorff, kes rajas linnusemüüridele ka uue mõisa peahoone. 1816–1846 kuulus mõis meresõitjale ja õpetlasele Adam Johann von Krusensternile, kes suri Kiltsis 1846. aastal. Krusensternidele kuulus mõis 20. sajandi alguseni, siis müüs A. J. von Krusensterni pojatütar krahvinna von Rüdiger mõisa 1911. aastal, Alfred von Uexküll-Gyldenbandile, kes oli ka mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.

# data[].attributes.body
Ahti Bachblum (sündinud 8. mail 1976 Haljalas) on eesti pianist, laulja, helilooja, dirigent, organist ja vaimulik.

1995. aastal lõpetas ta Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveri erialal. Ta on õppinud ka klassikalist laulu Eesti Muusikaakadeemias Teo Maiste juures ning džässklaverit Viljandi kultuurikolledžis. 2007. aastal asus ta õppima Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 3. juulil 2010 diakoniks.

Ta on laulnud Vanemuise kooris, kooris HaleBopp Singers ning teinud klaverisaatjana koostööd paljude kooride ja ansamblitega.

2016. aastast on ta meeskoori Rakvere abidirigent ja klaverisaatja.

Ahti Bachblum on tulnud 4 korral Raimond Valgre laulufestivali ja 5 korral Alo Mattiiseni muusikapäevade laureaadiks.

Ta on Haljala ja Käsmu koguduse organist ning on diakon Kunda ja Viru-Nigula koguduses.

Muusik Toomas Lunge on tema nõbu.

# data[].attributes.body
Sündis Haljalas 10. mail 1890 aastal. Ta oli käsitööõpetaja ja -edendaja, Eesti Naiskodukaitse loojaid ja Naiskodukaitse Tartu ringkonna esinaine.
Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.

Põhitöö kõrvalt lõi kaasa ühiskondlikus elus, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabis – laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus Eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Tartu Eesti Põllumeeste seltsis jm.

Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres. Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.

# data[].attributes.location_name
Haljala Parish, Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Kadri Voorand (sündinud 18. novembril 1986 Haljalas) on eesti džässlaulja ja helilooja.

Ta lõpetas 2002. aastal Rakvere Muusikakooli klaveri erialal. 2005. aastal lõpetas ta Haljala Gümnaasiumi hõbemedaliga.

Gümnaasiumiõpingute ajal laulis Eesti Koolinoorte Segakooris, laulis ja mängis folkviiulit oma ema Viivi Voorandi juhendatud rahvamuusikaansamblis Lahemaa Rahwamuusikud, tantsis Haljala laste rahvatantsuringis Kakerdajad. Juhtis noorte vokaalansamblit Sheikid (2004–2008), mis esitas tema arranžeeritud popi ja džässi segu a cappella laule, samuti esines koos Jürmo Eespere trioga

# data[].attributes.location_name
Haljala, 45301 Lääne-Viru County, Estonia

# data[].attributes.body
Virumaa lauluemaks hüütud Viivi Voorand on muusikaõpetaja, dirigent ja rahvamuusik, kes pälvis eelmisel aastal ka Lääne-Virumaa Kultuurkapitali elutööpreemia.
Voorand töötas pikki aastaid Haljala koolis, muusikaõpetajana ja pärast ka koorijuhina. Praeguseks on Voorand pensionil.

Tema tütar Kadri Voorand astub uhkelt ema jalajälgedes, ja mitte ainult. Ta üks omanäolisemaid ja hinnatumaid lauljatare Eestis, kes pälvinud nimekaid auhindu, teinud koostööprojekte parimate Eesti muusikutega ning esinenud kõikjal Euroopas.

# data[].attributes.body
Võsu oli kunagi nõukaajal üsna vaikne koht. Nõukaajal oli seal piiritsoon, seega kõik inimesed ei pääsenud Võsule suvitama, mistõttu oli ka see koht üsna vaikne. Võsule pääsesid inimesed külanõukogu loal. Võsul oli ilus loodus, meri ja vene sõjavägi.

# data[].attributes.body
Kohtla-Järve oli kaevurite linn, sügaval nõukaajal. Linna iseloomustasid kõrged tuhamäed. Põhililiselt elasid seal ainult Venemaalt sisserändajad, kes töötasid seal kaevandustes. Linn oli uhke ja ilusa ümbrusega. Linnas tegutsesid kultuurimajad, klubid ja restoranid.

# data[].attributes.body
Tanel Padar sündinud 27. oktoobril 1980 Uhtnas on eesti laulja ja laulukirjutaja. Ta õppis Haljala Keskkoolis, kuid langes 1997. aasta suvel (17-aastaselt) välja. Aastatel 2012–2015 õppis ta Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumis ja 2016–2020 Estonian Business Schoolis tehnoloogiaettevõtluse erialal; need koolid ta ka lõpetas.
Ta on õppinud muusikakoolis klarnetit ja saksofoni, laulnud kiriku-, laste- ja poistekooris, tegelenud rahvamuusika ja võistlustantsuga. Tuntus saabus võitudega konkursil "Kaks takti ette" (1999) ja Eurovisiooni lauluvõistlusel (2001, duetis koos Dave Bentoniga). Taneli vanem õde Gerli Padar on samuti populaarne poplaulja, kes oli tuntud juba enne Tanelit.
Tanel Padaril oli suhe Eda-Ines Ettiga. 16. mail 2003 abiellus ta endise modelli Katarina Kaldaga, kellel on varasemast kooselust poeg Andrei. Nende lahkuminek avalikustati juunis 2006 ja abielu lahutati 12. juunil 2007. Hiljem oli tal suhe Evely Ventsliga. Tema järgmine elukaaslane oli Kristel Mardisoo.
2017. aasta detsembris kinnitas Padar suhet Lauren Villmanniga. Paar kihlus 2018. aasta juunis ning neil on kaks tütart: Linda (sünd. 26. august 2019) ja Luna (s. 4. jaanuar 2022).

# data[].attributes.body
Tõnis Niinemets (sündinud 10. oktoobril 1987 Rakveres) on eesti näitleja, õhtu- ja saatejuht. Aastatel 1995–2007 õppis Rakvere Gümnaasiumis ja osales Rakvere Gümnaasiumi Teatriansamblis (juhendaja Aili Teedla).
2011. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, kus oli õppinud etenduskunstide osakonnas näitleja erialal.
Aastatel 2012–2015 töötas Von Krahli Teatris, 2015–2021 oli ta vabakutseline.
Alates sügisest 2021 on ta Eesti Draamateatri näitleja. Ta sündis pere teise lapsena. Tal on vanem vend Mihkel Niinemets.
Ta on abielus koreograaf Liis Ilulaga. Peres kasvavad tütar (2013) ja poeg (2015).
Hiiumaalt Kõlunõmmest pärit talumees Kõlu Magnus (Maunus) (1710–1781) ja tema abikaasa Kadri olid Tõnis Niinemetsa, Sepo Seemani ja Margus Tabori esivanemad.

# data[].attributes.body
Rein Sikk (sündinud 26. juunil 1961 Tallinnas) on eesti ajakirjanik. Rein Sikk elab Kadrinas. 1984. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse erialal. Sikk on töötanud ajalehtedes Punane Täht, Rahva Hääl, Eesti Sõnumid, Virumaa Teataja, Eesti Päevaleht, Kadrina vallalehes Kodukant ja Maaleht. Sikk on õpetanud ajakirjandust nii Tartu Ülikoolis, Kadrina Keskkoolis kui ka arvukail koolitustel nii ajakirjandus huvilistele kui ka valla lehtede toimetajatele. Ta on olnud aasta ajakirjanik(2010 ja 2012) ning teda on tunnustatud Lääne-Virumaa kultuuripärliga(2018) ning Valgetähe V klassi teenetemärgiga(2023).

# data[].attributes.body
Hirvo Surva(sündinud 1963) on eesti koorijuht. Sündinud on ta Kohtla-Järvel. On lõpetanud koorijuhtimise erialal Tallinna Riikliku Konservatooriumi prof. Ants Üleoja klassis. 1990.a. võitis vabariikliku noorte dirigentide konkursi. Hirvo Surva oli 1993. aasta VII noorte laulu- ja tantsupeo poistekooride dirigent, 1994. aasta XXII üldlaulupeo poiste- ja meeskooride dirigent, 1997. aasta VIII noorte laulu- ja tantsupeo kunstiline juht, 1999. aasta XXIII üldlaulupeo poistekooride dirigent ning XXIV ja XXV üldlaulupeo üldjuht ja XXVI üldlaulupeo kunstiline juht. Oma töö eest on ta saanud kõrgeid tunnustusi: Aasta muusik(2014), Valgetähe teenetemärk(2014) ja on olnud ka Aasta inimene(2014).

# data[].attributes.body
Sulev Oll on eesti ajakirjanik ja luuletaja, sündinud Aseris. Ta on kirjutanud mitmeid luulekogusid ja isegi avaldanud portreeraamatuid. Sulev Oll on ka kirjutanud ühe romaani, mis ilmus aastal 2011. Lisaks on ta töötanud ajalooõpetajana Haljala koolis mitu aasta ja on ka veel töötanud ajakirjanikuna.

# data[].attributes.body
Haljala kihelkonna rahvariided kuuluvad Põhja-Eesti rahvariiderühma. Haljala kihelkonna rahvariided olid üsna erinevad ja need võisid olla ka mitmekesised. Meeste rahvariietus koosnes pluusist, pükstest ja vööst. Riietust kaunistasid triibud ja tikandid. Tähtsal kohal oli riietuse praktilisus ja vastupidavus. Naiste riietus koosnes üldjuhul seelikust, pikkadest kampsunitest, rättidest ja vöödest.

# data[].attributes.body
Agusalu soostik asub keset Alutaguse madalikku ja on osa Eesti suurimast - Puhatu soostikust. Kaitseala iseloomustavad inimtegevusest vähemõjutatud soostikud ja metsamaastikud, kus elab mitmeid kaitsealuseid liike.

Agusalu maastikku iseloomustavad Eesti ainsad mandriluited, mida kohalikud kutsuvad kriivadeks. Ligi kakssada, ida-läänesuunalist, männikutega kaetud kõrget ja kitsast liivaseljandikku vahelduvad väikeste sooaladega. Hõlmates ligi viiendiku soostiku pindalast. Kriivasid peetakse Alutaguse sümbolpinnavormiks. Kriivad on enamasti 7, kuni 18 m kõrged, 200 - 3000 m pikad ja 20 - 200 m laiad. Piirkonna teedevõrk on mitmetes kohtades joonistunud välja just lähtuvalt kriivade paiknemisest. Luidetel kasvavad vanad looduslähedased metsad, mida on nii Euroopas, kui ka Eestis väga vähe säilinud.

# data[].attributes.body
Põhja-Eesti klint on Balti klindi osa Eesti põhjarannikul. Põhja-Eesti pank on Paleosoikumi aluspõhjakivimeisse lõikunud järsak. Et valdavalt Soome lahe kaldal paljanduva panga ülemine osa koosneb paekivist, nimetatakse panka mõnikord ka Põhja-Eesti paekaldaks. Pankranniku idapoolseim osa on Meriküla ja Narva vahel asuv Narva klindilõik. Sellest idas, Meriküla ja Sillamäe vahel asub Vaivara klindilõik. Sillamäe ja Kalvi vahel asub Ida-Viru klindilõik, Kalvi ja Palmse vahel Lääne-Viru klindilõik. Muuksi pangast Palmseni eristatakse Lahemaa klindilõiku. Muuksi pangast Maarduni asub Ida-Harju klindilõik, Maardust Kallaste pangani aga Tallinna klindilõik. Kallaste panga ja Pakri poolsaare vahel asub Lääne-Harju klindilõik. Pankranniku läänepoolseim osa Paldiski ja Osmussaare vahel kannab nime Loode-Eesti klindilõik.

# data[].attributes.location_name
Pandivere kõrgustik, Uudeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Pandivere kõrgustik, Uudeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Pandivere kõrgustik, Uudeküla, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Pandivere kõrgustik on Põhja-Eesti kõrgustik ja maastikurajoon. Külgneb Viru lavamaa, Alutaguse madaliku, Kesk-Eesti tasandiku ja Kõrvemaaga.

Kõrgustiku jalam on merepinnast umbes 80, nõlv 80–100 ja keskosa üle 100 meetri kõrgusel. Keskosa pindala on ligikaudu 1100 km². Pandivere erineb Lõuna-Eesti kõrgustikest lauge pinnamoe poolest.

Pandivere alal oli kõrgustik juba enne viimast jääaega. Tekke poolest on Pandivere sarnane Sakala kõrgustikuga. Mõlemad on jäälahkmeala kulutuskõrgustikud (Sakala erineb Pandiverest ürgorgude rohkuse poolest). Nende vastandina on Otepää ja Haanja jää poolt kokku kuhjatud saarkõrgustikud.

Pandivere pinnakate on õhem ja geoloogiline ehitus lihtsam kui lõunapoolseil Eesti kõrgustikel. Lõheliste lubjakividega aluspõhja katab õhuke (2–5 m) koreserohke moreenikiht.

# data[].attributes.body
Kohala mõis oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda

Mõisast on esimesed teated 1489. aastast ja tollal olid mõisa omanikud Wrangellid[1]. Hiljem kuulus mõis Lodedele, Tiesenhausenitele, Ungern-Sternbergidele ja Hastferitele ning aastast 1801 jälle Wrangellidele.

1838. aasta algul avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel „põlevat kivimit“. Peterburi Teaduste Akadeemia mäeinsenerid analüüsisid laboris põlevkivi ja leidsid, et kuumutades annab see protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisüsi. Põlevkivi tundus sobivat ka kütteaineks ning õli saamiseks.

Mõisa viimane (enne 1919. aasta võõrandamist) omanik oli Sergei von Wrangell.

# data[].attributes.body
Kunda sadama ajalugu ulatub aastasse 1805, mil Vene keiser Aleksander I andis ukaasiga loa rajada Kunda sadam. Jõesuudme kõrvale ehitati sadamasild ja Port-Kunda sadam alustas tööd. Kunda sadam on üks seitsmest Eesti sadamast, mis käitleb aastas üle miljoni tonni kaupu. Aastas külastab seda 400–600 laeva. Esimese maailmasõja kaubandusolude tõttu käive langes, ning 1940. aastal lõpetas sadam tegevuse. 1994. aastal taasrajas AS Kunda Nordic Tsement Kunda sadama. 2018. aasta lõpul müüdi see kontserni Baltic Maritime Logistics Group AS tütarettevõttele Kunda Sadam AS.

# data[].attributes.location_name
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.headline
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.subject
Kunda Lammasmägi, Aasa, Linnuse, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Kunda Lammasmägi on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru  maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas.

See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile. Kunda Lammasmägi on Eesti territooriumi üks vanemaid asustuspiirkondi. Väike küngas Kunda külas oli kunagi järvesaar ning seal toimetasid esimesed kütid ja korilased juba alates keskmisest kiviajast.
Paika on kaevatud üsna palju ning lähemalt on analüüsitud nii keraamikat, luuleide kui ka kiviesemeid. Mitmed luuleiud on saadetud süsinikdateerimisele ning on selgunud, et paik oli kasutuses juba 9. sajandil eKr. Lisaks keskmise kiviaja laagripaigale oli küngas kasutusel ka nooremal kiviajal, sest leiumaterjali hulgas on nii Narva tüüpi kui ka kammkeraamikat.

# data[].attributes.body
Ahm, vananud nimetus kaljukass (Gulo gulo), taigas ja tundras elav koheva mustjaspruuni karvastikuga suurim kärplane. Kehapikkus 70–105 cm, mass kuni 32 kg, kirjul „näol" must mask, tugevatel jalgadel võimsad küünised. Ahm tegutseb enamasti üksi, on väga liikuv ja jälitab väsimatult põhjapõdrakarju ning sööb neist mahajäänud vasikaid, tühjendab küttide püüniseid ja panipaiku, kõigesööjana toitub ka närilistest, raipeist ja taimedest. Ahmi ühe isendi elupiirkond on kuni 1600 km2, harilikult 300 km2. Innaaeg arvatavasti juunist septembrini, latentsusperioodiga kandeaeg 8–9 kuud.
Põhjarahvad hindavad ahmi karusnahka vastupidavuse pärast. Venemaal jahiluluk. Varasematel aastatel on ahm olnud maailma punase raamatu erinevate ohukategooriate nimekirjas. Praegusel ajal on ta väljapool ohtu.
Eestis on ahmi kohatud eksikülalisena, viimati oktoobriss 2007 Viljandimaal. Looduskaitse III kaitsekategooria liik.

# data[].attributes.location_name
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.headline
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.subject
Kiviõli Seikluskeskus, Mäepealse tee, Kiviõli, Ida-Viru County

# data[].attributes.body
Kiviõli Seikluskeskus asub Kiviõli linna põhjapoolses küljes oleval vanal tuhamäel.
Baltikumi pikimate suusanõlvadega keskuses on mäesuusanõlvad, pikkuses 400-700 m. Algajatele kasutuses on 90-meetrine nõlv koos “magic carpet” linttõstukiga. Lastele on ka tuubikarusell.
Kohapeal on varustuse laenutus, kust saab laenutada kõike suusaradadel vajaminevat nii suurtele kui ka väikestele huvilistele. Keha saab kinnitada peamaja kohvikus Hill-Cafe või osta kuumi jooke otse mäe nõlva all asuvast müügimajakesest.

# data[].attributes.body
Põhja-Eesti rannikumadalik on piirkond Eesti põhjarannikul, mis ulatub Soome lahe suunas.

Rannikumadalik on suuremalt jaolt kaetud merelise liivaga, kuid kohati leidub ka kruusa ja kiviklibu. Siin on palju liivaseid ja mudaseid lahtisid, mis pakuvad head elupaika paljudele linnuliikidele ja kaladele.

Põhja-Eesti rannikumadalikul on ka muutlik rannajoon, kuna Soome lahe veetase kõigub suurel määral. Selle tõttu on rannikul näha kauneid liivaluiteid ja -künkaid.

Piirkond on oluline ka inimestele, kuna siin asuvad mitmed turismiobjektid, nagu kena rannajoon, kaunid loodusrajad, matkarajad ja mitmed looduskaitsealad.

Kokkuvõttes on Põhja-Eesti rannikumadalik ilus ja oluline piirkond, mida tasub kindlasti külastada.

# data[].attributes.body
Lahemaa rahvuspark on Eesti esimene rahvuspark, mis asutati aastal 1971 Põhja-Eestis. Lahemaa rahvuspargi pindala on 74 784 ha, millest maismaad on 47 910 ha ja merd 26 874 ha. Rahvuspark paikneb Soome lahe kaldal Harju maakonnas Kuusalu vallas ning Lääne-Viru maakonnas Haljala ja Kadrina vallas. Lahemaa rahvuspark on loodud Põhja-Eestile iseloomuliku looduse ja kultuuripärandi, sealhulgas ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse, maastike, rahvuskultuuri ning alalhoidliku looduskasutuse säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks. Seal kaitstakse metsa-, soo- ja rannaökosüsteeme, samuti poollooduslikke kooslusi (loopealsed), geoloogiamälestisi (Balti klint) ning ajaloo- ja arhitektuurimälestisi.

# data[].attributes.location_name
Emumäe vaatetorn, Emumäe, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Emumägi, mis asub Lääne-Virumaa Väike-Maarja vallas Emumäe külast 2 km kirdes, on Põhja-Eesti loodusliku tippude hulgas kõrgeim, mille suhteline kõrgus on 79 meetrit ja absoluutne kõrgus 166,5 meetrit. Emumäe asukoht on Pandivere kõrgustiku lõunaserval. Emumäel asub vaatetorn, mille 115 astet viivad 21,5 meetri kõrgusele maapinnast ja tipust näeb selge ilmaga kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele. Emumäe maastikupargi külastamine on võimalik, kuid selle eest tuleb tasuda ning seda haldab Väike-Maarja vald.  Aastal 2017 sai Emumäe vaatetorn remondi, mistõttu on see nüüd turvalisem ja ka ilusam kui kunagi varem.

# data[].attributes.body
Valaste juga asub Ida-Viru maakonnas Valaste Külas. Umbes 30 meetri kõrgune (sõltuvalt vooluhulgast 26–32 m) juga on nii Eesti kui Baltimaade kõrgeim juga. Juga ei ole looduslik, vaid saab vee Kaasikvälja kuivenduskraavist ehk Valaste ojast, mida kohalikud kutsuvad Suurkraaviks, kuna oja sängi on liigvee ärajuhtimiseks korduvalt laiendatud. Kuivenduskraav on suudmes kuni 5 m sügavune.

Valaste joa trepistikult ja matkarajalt avaneb hea vaade maakera 400 miljoni aasta jooksul tekkinud kihtidele. Eriti maalilised vaated avanevad Valastes talvel, kui puhuvad merelt põhjatuuled, mis tekitavad koos veepritsmetega pankrannikul asuvatele puudele jääskulptuure.

# data[].attributes.body
Narva on linn Eesti kirdeosas Ida-Viru maakonnas Narva jõe alamjooksul Eesti-Venemaa piiri ääres. Narva on suuruselt Eesti kolmas linn. Narva on Eesti linnadest idapoolseim ning üks kahest piirilinnast. Piir on Narval Venemaaga. Narva aladel ja selle ümbruses on elatud juba kiviajast. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid hiljem oma linnuse taanlased.  Narvia 8 adramaaga küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus 1241. Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale. 1277. aastal kinnitasid ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard von Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks.

# data[].attributes.location_name
Vainupea, 45446 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.headline
Vainupea, 45446 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.subject
Vainupea, 45446 Lääne-Viru maakond, Estonia

# data[].attributes.body
Vahetult mere kaldal asub rändrahn. Rändrahn on looduskaitse all. Kivi kõrguseks on märgitud 5,5 m ja ümbermõõduks 24,5 m. Lahemaa arvestuses on kivi mõõtude järgi 16. kohal ning Eesti arvestuses 65. kohal. Rändrahnu leiab hõlpsasti üles, kui liikuda küla keskusest kallasrada pidi Vainupea jõe suudme poole. Vägeva rändrahnu Pruudikiviks kutsumine on teada pigem vähestele. Säärane nimi olevat tekkinud asjaolust, et rannaneiud oodanud kivil istudes oma merelt tulevaid peigmehi. Rahvasuus on see rändrahn aga kõigile teada ja tuntud Kaarnakivina. Muistendi järgi olevat see teravatipuline pooleks murdunud kivi Soomest jääga randa tulnud. Hommikul istunud kivil kaaren, millest ka Kaarnakivi nimi. Vanarahva jutu järgi viivat Kaarnakivi alt käik põrgu. Vanapagan ise käivat selle käigu kaudu põrgust väljas, et uurida, kas kurjus juba valitseb maailma või on kord endiselt headuse käes.

# data[].attributes.body
Haljala korvpalliplats on rohkem kui korvpalliplats. See on olnud aastaid noorte peamine koht Haljalas aega viitmiseks, olgu mängides, jutustamiseks või niisama olles. Korvpalli platsil on võimalik ka üles panna tennisevõrk, soojadel ilmadel toimub seal ka saalihoki trennid kui ka korvpalli trennid. Nii minul kui ka mitmel mu sõbral on seal olles ja aega viites häid mälestusi. Seal on korraldatud mitmeid 3v3 korvpalli võistlusi ja sellel ajal on seal hulgalt rahvast. Mõnest kohast on näha sellel platsil vananemis jälgi, kuid mõningad aastad tagasi pandi sinna korvidele uued rõngad kui kavõrgud.

# data[].attributes.location_name
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Rakvere Linnus, Vallimägi, Rakvere, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid.
Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Usutavasti oli tegemist üsna lihtsa ja nõrkade kaitseehitistega linnusega, mida piiras vaid männipuust kaitsetara. Linnuse puidust kaitseehitiste tugevdamine võis toimuda ka 11.–12. sajandil. Kivimüüri linnusel polnud, sest ümbruskonnas puudus selleks sobilik ehitusmaterjal. Midagi täpsemat puitlinnuse kohta pole võimalik väita, sest see jäi peaaegu täielikult hilisema kivilinnuse alla ning hävis ühes muinasaegse pinnasega mitu sajandit kestnud ehitus- ja ümberehitustööde käigus.

# data[].attributes.location_name
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.headline
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.subject
Haljala Kool, Rakvere maantee, Haljala, Lääne-Viru County

# data[].attributes.body
Haljala Kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljalas. 2017. aastani kandis nime Haljala Gümnaasium. Kooli praegune direktor on Ivo Tupits.
Haljala kool on kogu Virumaa vanim kool, kuuludes ühtlasi Põhja-Eesti 11 vanima kooli hulka, mis rajatud B.G.Forseliuse eluajal ja tänu temale. 1687. aasta sügisel saabus Haljalasse Forseliuse seminari kasvandik Jaak, noormees, kellest sai Haljala esimene koolmeister ja koolile alusepanija. 18 poissi, kes olid pärit kihelkonna 14 mõisast, alustasid õppimist eestikeelses rahvakoolis. Õpiti lugemist, katekismust ja kirikulaulu. Esimene õppeaasta kestis kolmekuningapäevast lihavõtteni, s.o umbes 3 kuud. Esimese koolimaja asukohta Haljalas pole teada, ent võib oletada, et see polnud kaugel kirikust. Pärast aastaid plaanimist ja ehitamist valmis 2023. aastal lõpuks uus ja uhke Haljala Kool. Kool on tähtis, kuna mina ja minu pere on seal õppinud.

# data[].attributes.body
Palmse mõis ehitati juba keskajal tsistertslaste poolt. Palmse mõisal on aasta sadade jooksul olnud mitu erinevat omanikku. Mõis hävines põhjasõjas, kuid selle taastas baltisakslane Arend Diedrich von der Pahlen, kes oli õppinud arhitektuuri. 1730.  aastateks oli mõis taastatud. 1782–1785 ehitati peahoone arhitekt Johann Caspar Mohri jooniste järgi ümber, millega sai hoone oma praeguse ilme. Palmse mõis on ehitatud barokkstiilis, mis on iseloomulik 16. - 18. sajandi arhitektuurile. Palmse mõis on üks kõige põhjalikumalt restaureeritud mõisaid Eestis. Praegusel hetkel on Palmse mõis avatud muuseumina.

# data[].attributes.location_name
Vabadussõja mälestussammas, Lai tänav, Rakvere, Lääne-Viru maakond

# data[].attributes.body
Rakvere Vabadussõja mälestussammas on Rakveres 30. augustist 1925. See loodi Amandus Adamsoni mudelite järgi. Mälestussammas ehitati Reinhold Veigeli poolt Ferdinand Gustav Adoffi juhatusel. See on 8,5 meetrit kõrge ja pronksist kuju selle otsas on umbes 2 meetri pikkune. 1940. aastal hävitati see Nõukogude okupatsiooni ajal, 1960. aastal rajati monumendi kõrvale laste mänguväljakud. Hetkel olev monumendi koopia avati 30. augustil 1992 ja see seisab tänapäevani. 2004. ja 2016. on toimunud renoveerimist tööd. Selle sündmuse aastapäeva tähistatakse näituste, rahvamatkade, veebiloengute ja mälestusteenistustega.