# data[].attributes.body
USA og Sovjetunionen var allierte under andre verenskrig, og kjempet sammen mot Tyskland og nazistene. Da Tyskland var nedkjempet og krigen var over, ble de to allierte uenige om en del ting, og dermed begynte konflikter å vokse fram. Det gikk fra samarbeid og brorskap, til trusler og kontraster, og fordelingen av Tyskland var noe de måtte falle til enighet for.

# data[].attributes.body
Valgene førte til at hele Tyskland og hovedstaden Berlin ble fordelt inn i fire soner. Sovjet fikk kontroll over Øst-Tyskland og Øst-Berlin, mens USA og de nåværende vestmaktene, fikk styre Vest-Berlin og resten av landet. Det vokste fram et par uenigheter, mellom hvordan Tyskland nå skulle behandles. Sovjetunionen krevde at Tyskland skulle betale erstatninger for tap og all skaden de hadde påført under krigen. Vestmaktene (USA, Frankrike, Storbritannia) ville det stikk motsatte. De ønsket å fremme levestandarden i landet igjen, og bygge opp Tysklands økonomi.

# data[].attributes.body
Etter andre verdenskrig har USA en president med navnet Harry S. Truman. Hans erklæring fra 1947, gikk ut på at USA skulle støtte alle frie nasjoner som var i mot undertrykkelse og kommunistisk innflytelse. USA ville begrense spredningen av kommunismen ved å gi militær og økonomisk hjelp til sårbare land, slik at de ikke ville stole på kommunistisk innflytelse.

# data[].attributes.body
I 1948 innførte vestmaktene en ny pengevaluta i sine soner, for å få bedre kontroll på økonomien. Sovjetunionens leder Josef Stalin ble svært provosert, og ville presse vestmaktene til å gjøre slutt på den nye valutaen i Vest-Berlin. Stalin sperret alle veiene inn til Vest-Berlin, i et forsøk om å hindre forsyninger av mat og varer fra å komme inn. Dermed begynte vestmaktene å fly inn forsyninger, i stedet for å kjøre dem inn. Dette varte omtrent ett år, og vestmaktene greide å lande ett fly i minuttet på det meste. Til slutt måtte Stalin gi opp denne blokaden. Dette gjorde ikke slutt på uenighetene mellom USA og Sovjetunionen, tvert imot, de ble større og sterkere. Nå var Tyskland delt i to stater. Vestmaktene slo sammen sine deler av Tyskland til den nye staten kalt Forbundsrepublikken Tyskland, også kjent som Vest-Tyskland (BRD). Sovjetunionen gjorde om sine soner til Den Tyske demokratiske republikk, altså Øst-Tyskland (DDR).

# data[].attributes.body
Europa var hardt rammet etter krigen, og hadde stor mangel på ressurser og økonomisk støtte. Derfor lagde USA et økonomisk hjelpeprogram kalt Marshallplanen, i et forsøk om å få Europa på fote igjen. USA ville at Europa skulle være stabilt og økonomisk sterkt. Dette var en vinn-vinn-situasjon fordi det hjalp i tillegg den amerikanske økonomien. Nå kunne de tjene godt på å selge og importere varer og forsyninger til Europa. Den kalde krigen hadde nå vart en stund, og Sovjetunionens leder Josef Stalin hadde kontroll over flere land i Øst-Europa. Nå kunne USA tjene seg godt på å eksportere overskuddsprodukter som tobakk, til de andre landene i Europa. USA ville heller ikke at Europa skulle være kommunister under Sovjets styre, og derfor var det viktig for dem å begrense hvor mye Sovjet kunne påvirke Europa og verden. De landene som fikk Marshallhjelp, måtte godta en rekke krav om amerikansk økonomisk politikk og samarbeid. Sovjet hadde ikke muligheten til å godta kravene, for de var i uenighet med landets planøkonomi. Derfor var det bare de landene Josef Stalin ikke hadde kontroll over, som kunne motta Marshallhjelp.

# data[].attributes.attachment_caption
President Harry S. Truman signerer den nordatlantiske traktaten som markerer starten på NATO 24. august 1949

# data[].attributes.body
De Vest-Europeiske land var svært uenige med Sovjetunionen om hvordan utviklingen i Europa skulle være. I 1949 oppretter USA sammen med en rekke Vest-Europeiske land, en forsvarsallianse med navnet NATO. Meningen bak dette var å opprette og bygge opp et felles forsvar mot Sovjetunionen. Norge blant annet, var ett av de 12 landene som var medlem av NATO på den tiden. Dersom ett av medlemslandene ble angrepet, skulle man se på det som et angrep på alle medlemslandene i NATO.

# data[].attributes.attachment_caption
Et møte mellom de syv landene i mai 1987

# data[].attributes.body
Warszawapakten var også en forsvarsallianse under den kalde krigen, mellom Sovjetunionen og andre kommunistiske Øst-Europeiske land. Warszawapakten ble opprettet som en forsvarsallianse mot NATO, som ble etablert 6 år tidligere. Denne pakten eksisterer ikke lenger den dag i dag og ble oppløst i 1991, altså da den kalde krigen kom til en ende. Warszawapakten var bestående av: Sovjetunionen, Albania, Bulgaria, Romania, Tsjekkoslovakia, Polen, Ungarn og Øst-Tyskland. Josef Stalin døde i 1953, så når denne pakten ble opprettet, var Nikita Khrushchev Sovjetunionens leder

# data[].attributes.attachment_caption
Et illustrert bilde av Kinas leder Mao Zedong 

# data[].attributes.body
De første årene av den kalde krigen foregikk i Europa. Både USA og Sovjetunionen ville påvirke andre land, også utenfor Europa. Dermed spredte den kalde krigen seg, slik at den ble mer global. I 1949 i Kina hadde kommunistene tatt over  makten, og Kinas leder Mao Zedong sto nært til Sovjetunionen. USA var helt imot kommunisme, og fryktet at den skulle ha mer betydning i Asia. Det var kald krig i Europa, men varm krig i Asia

# data[].attributes.attachment_caption
To koreanske unger funnet ved sin døde mor

# data[].attributes.body
Korea hadde vært en Japansk koloni siden 1910, men etter Japansk nederlag under andre verdenskrig, ble landet delt i to. Sovjetunionen tok over områdene i Nord-Korea, mens USA kontrollerte områdene i Sør-Korea. Etter hvert begynte det å oppstå misnøye blant innbyggerne. De var ikke fornøyde med måten landene ble styrt. Nord-Korea hadde som ønske å hjelpe de Sør-Koreanske innbyggerne. De fikk med seg både Sovjetunionens leder Stalin, og Kinas leder Mao, i et forsøk om å "befri" Sør-Korea ved å gå til angrep. USA var særdeles redd for at dersom det kommunistiske Nord-Korea fikk makt i Sør-Korea, kunne det føre til at flere Asiatiske land ble kommunistiske. I 1950 det kommunistiske Nord-Korea til angrep på Sør-Korea. Da Nord-Korea angrep Sør-Korea, bestemte FN seg for å hjelpe USA i Sør-Korea. Globale militærstyrker grep inn i et forsøk om å slå Nord-Koreas angrep tilbake, og skape fred igjen. Amerikanerne fikk militær hjelp fra 15 andre medlemsland av FN. Nord-Korea fikk stadig forsyninger fra Kina og Sovjet, blant annet våpen. Etter 3 år med hard krig og lange forhandlinger, kom de fram til en våpenhvileavtale mellom Nord-Korea og Sør-Korea. Avtalens resultat, ble at Sør og Nord-Korea fortsatt forble et delt land, slik det er i dag.

# data[].attributes.body
USA var redde for at land i Europe og resten av verden skulle bli kommunistiske. USA trodde at dersom et land ble kommunistisk, ville også nabolandene bli det. Denne teorien kalte de for "Dominoteorien". Om en dominobrikke dyttes, vil alle brikkene til slutt falle, en og en. Det var slik de tenkte om kommunistiske land. Dersom et land ble kommunistiske, ville alle landene rundt også bli det.

# data[].attributes.attachment_caption
Unge sivile vietnamesere flykter gjennom gaten etter en napalmbombe ble sluppet over landsbyen deres. 

# data[].attributes.body
Vietnam hadde tidligere tilhørt Frankrike lenge, men landet ønsket å bli fritt etter andre verdenskrig. Frankrike ville ikke gi Vietnam selvstendighet, og dermed oppsto det en krig, som endte med tap på Frankrikes side. I 1954 ble Vietnam delt i Nord-Vietnam og Sør-Vietnam. Nord-Vietnam ble kommunistisk, mens Frankrike fortsatt hadde styring i Sør. USA var sterkt imot kommunisme, og var redde for at hele Vietnam skulle bli kommunistisk. Nord-Vietnam hadde Kina og Sovjet på sin side, mens USA støttet Sør-Vietnam. USAs president på den tiden Lyndon B. Johnson bestemte seg for å erklære krig mot Nord-Vietnam. USA brukte store militære ressurser som våpen og soldater, mens Sovjetunionen og Kina fullt ut støttet Nord-Vietnam med våpen og forsyninger. De sivile i Vietnam ble utrolig hardt rammet, og krigen var brutal, lang og forferdelig. Napalmbomber ble også tatt til bruk av det amerikanske forsvaret, og det brenner opp huden og er ekstremt smertefullt. Dette var mulig den første veldokumentert krigen, hvilket betyr at vi har sett ordentlig opptak i tillegg til mange bilder og videoer. Det var mye dokumentasjon på hva som skjedde, og dette skapte oppmerksomhet verden rundt. Det oppsto store protester i USA. Folk gikk i protesttog og marsjerte og demonstrerte i mot Vietnamkrigen. Utover 1970-tallet økte denne motstanden, ikke bare i USA, men også mye i Europa. Til slutt måtte USA gi seg, amerikanerne ble ydmyket og var nødt til å trekke seg tilbake. Som sagt var det utrolig mange som mistet livet i Vietnamkrigen. Flere millioner menneskeliv gikk tapt, og det var flere sivile enn militære. Det var ikke forutsett av USA skulle tape krigen. USA var en supermakt med stor tilgang på ressurser og soldater, mens Vietnam var et veldig lite land med lite ressurser. Mange vietnamesere flyktet etter kommunistenes seier, noen kom til og med helt til Norge.

# data[].attributes.body
USA var det landet som under andre verdenskrig, hadde utviklet atombomben og var i en tidsperiode alene om å ha sånne atomvåpen. Når andre verdenskrig kom til en ende, begynte Sovjetunionen å hale innpå. Dette startet et slags kappløp begge landene konkurrerte i, om å utvikle langdistansevåpen og atombomber. Begge landene brukte enormt mye penger på å lage flere og mer sofistikerte våpen. De to landene konturerte også i verdensrommet. Dette romkappløpet gikk ut på å sende satellitter og mennesker ut til verdensrommet og til månen. I 1957 sendte Sovjetunionen ut romsatellitten Sputnik. Dette overrasket hele verden, blant annet USA. Dette førte til at USA begynte å utvikle flere, bedre og nyere våpen.