# data[].attributes.body
Elevene trenger struktur. Kjenner på symptomer. Terskelen for å være hjemme er lavere enn tidligere. Snakker om fraværsregelen, snakker om det å være tilstede. Varsel i "hytt og gevær", nye frister og masse oppfølging. Mye tilrettelegging. Kravet til lærerne/skolen er betydelig, og man må skape klare premisser, rammer og når sette foten ned.

# data[].attributes.headline
De er vant med O fravær. Det er mere utfordringer med angst og umodne elever, særlig på vg-1. Dette fører til mere fravær/frafall. Det er også elever som ikke har hatt eksamen. Så det blir spennende å se hvordan de vil gå.

# data[].attributes.subject
De er vant med O fravær. Det er mere utfordringer med angst og umodne elever, særlig på vg-1. Dette fører til mere fravær/frafall. Det er også elever som ikke har hatt eksamen. Så det blir spennende å se hvordan de vil gå.

# data[].attributes.body
Mange ting har vært løssluppet i og etter coronaperioden. Noen trenger ekstra oppfølging. Vi trenger stabilitet, struktur og forutsigbarhet. Skolen og skolehverdagen må fremsnakkes og omtales på en positiv måte i alle deler av samfunnet.

Vi snakker litt om tause elever og tause klasserom etter corona. Jobbe med åpenhet og tilpasset undervisning, samt individualisering.

Målinger og karaterer tar litt for mye fokus bort fra kreativitet, variasjon og muntlig deltakelse.

5 timers eksamen styrer mye hvordan vi jobber i hverdagen i forhold til kravene til høyere utdanningssteder.

# data[].attributes.body
En engasjert lærer i faget og elevene.
Variasjon i metodevalget.
Utstyr som trenges til undervisning på skolen må være på plass. Det må være i samsvar med realitetene i yrkeslivet.
Elevmedvirkning knyttet til å dele egne erfaringer fra elevene selv.
Ungdomsskolene må øve mer med elevene slik at de har kunnskap om elevmedvirkning og egenvurdering.
Bruke skolestart i videregående å bevisstgjøre elevene i hva elevmedvirkning og egenvurdering er/betyr.

# data[].attributes.headline
Ettervirkninger etter korona - tiltak/tilbud

# data[].attributes.subject
Ettervirkninger etter korona - tiltak/tilbud

# data[].attributes.body
Viktig at vi holder elevene inne på skolen - en del "unoter" etter O-fraværet.
Klare rammer og krav overfor elevene - vi må gjøre elevene mer robust/rustet til arbeidslivet.
Mange har mistet noe av det sosiale/samhandlinger med andre - jobbe mer med samspill, grupper, danning - overordnet del i ordinære skolesituasjoner.

# data[].attributes.body
- Flere strever med at det er vanskelig å komme inn i læringsfellesskapet.
- Arbeidshastigheten og -kapasiteten oppleves av flere lærere som lavere.
-  Tydeligere kommunisere forventninger til hva som er kreves.
- Trenger tydeligere forklaringer og veiledninger for å finne strukturer.
- Mange som ber om å utsette - større individuelle tilpasninger har vært et mantra.

# data[].attributes.body
Mindre aktive elever
Tause elever
Elever som i tillegg var rammet av streik, satte stor pris på å komme på skolen.
Fagfokus og full belastning gav dem læringssjokk

Trenger elevene tiltak/tilbud
- bevisste lærere ift fagsjokk og fraværsføring
- viktigere enn noen gang at lærer har fokus på relasjonsbygging
- viktig at nye forskrifter for lærelyst tas bruk

# data[].attributes.body
Vi har urealistiske forventninger til elevenes digitale kompetanse, den har ikke blitt så mye bedre etter pandemien. De er god på applikasjoner, men trenger betydelig opplæring i den grunnleggende digitale kompetansen.
Utfordringer med klassemiljø, elevene trenger mye sosial trening for å oppnå høyere sosial kompetanse. Vi må sette av ekstra god tid til dette, både i oppstart av skoleår og underveis.
Elever har mistet mye faglig i løpet av 2,5 år med pandemi. Dette har ført til at gapet mellom dem er større enn før. Vi må være flink til å drive med tilpasset opplæring.
Det har blitt utviklet dårlige holdninger i forhold til fravær på skolen, terskel for å være hjemme og melde seg syk er blitt mye lavere. De må rammes godt inn i 10%-regelen igjen, og øve på å komme på skolen selv om de ikke er helt tipp topp form.
Stikkord: livsmestringstiltak

# data[].attributes.body
*  Elvene har fått dårligere utholdenhet. De er ikke så godt trent å stå i situasjoner.
* Dårligere sosiale ferdigheter.
* Elevene har faglige hull både teoretisk og praktisk.

* Elevene er blitt flinkere å tilegne seg digital undervisning.

Elevene trenger å tilegne seg de skolerutinene vi hadde før Korona.

# data[].attributes.body
Vg1 - lite fravær
Vg2 og Vg3 - har vaner fra koronatiden som må avlærer i forhold fravær. Må lære de fraværsregelen på nytt, også foresatte.

Vurdering - tiltak, elever kan ta prøver i møtetiden hvis de ikke har fått den gjennomført tidligere. Bruke lørdag for oppsamling av heldagsprøver. Har flere ulike vurderingsformer, er blitt mer kreativ og fleksibel etter koronaen.

# data[].attributes.body
Mer stille ungdomskull - flere som er lite deltakende.
Noe mer umodenhet og/eller uselvstendighet -  foresatte har overtatt enda mer.  Når de formelle strukturer har vært fraværende, må det et krafttak til for å få dette på plass igjen.
Må bruke mer tid på sosialiseringstiltak, det å tørre å bidra inn i fellesskapet og å tørre å stå frem.
Barn og unges psykiske helse - vi mener det er flere med tyngre og mer krevende hverdager enn tidligere.  Utfordrer vår måte å organisere skolehverdagene og strukturene på.
Mange flere som har byttet utdanningsprogram og også sluttet tidlig i skoleåret - må formidle på annet vis?
Øvelse i å bygge motvindskompetanse

# data[].attributes.body
Erfaringen er at elever trenger mer sosial trening. De må ut av mobiler og brett, og få veiledning i hvordan forholde seg til hverandre.
- Mer ensomhet (hvordan kan vi åpne skolen også på ettermiddagstid?)
- Åpen skole er suksess (mat, leksehjelp og aktivitet.
- Spesialpedagog på leksehjelp fungerer svært godt.

# data[].attributes.body
- Elevene har bedre karakterer fra "korona-grunnskolen". Andre vurderingsformer under korona har resultert i bedre karakterer.
- Flere har kommer seg gjennom grunnet endringer i fraværsgrensen
- Det vurderes opptaksprøver for ulike studier på høyere nivå pga usikkerhet rundt reelle karakterer fra vgs
- Økt behov for hjelp innenfor psykisk helse

# data[].attributes.body
Kjenn dine elever og vær tett på.
Fokus på struktur, kultur og læring

# data[].attributes.body
Det er viktig med gode overføringsmøter, både mellom grunnskole og videregående, og mellom trinn i videregående.
MIO-prosjekt er et bra tiltak. Intensjon er målrettet individuell opplæring, viktig med mye midler til dette.
Vi ønsker en "akutt-vei" inn til andre instanser rundt oss som vi skal samarbeide med.
Det er viktig med kort tjenestevei mellom de ulike aktørene rundt eleven.

# data[].attributes.body
God kjemi.
Tydelig lærer/voksenperson, ikke en kompis i klasserommet.
Den enkelte elev/individ må sees for den de er.
Tillit mellom elev og lærer
Tydelig kommunikasjon
Uavhengig av om at eleven skal være studieforberedt eller yrkesforberedt, - må det være en stødig hånd som leder an.
En "kjærlig/vennlig" men "streng" hånd som leder den enkelte elev.

# data[].attributes.body
- Ulke system ved de ulike skolene. IKO i klasselærerråd - journalsystem for kontakt mellom lærer, kontaktlærer etc)
- viktigst er at elevene følges opp på individuelt nivå ift fravær
- startsamtaler med alle elever
- viktig at kontakt i overgang mellom   ungdomsskole og vgs vektlegges
- overgangsmøter mellom uskole og vgs bør standardiseres også at overgangsskjema sendes til skole der eleven faktisk går.

# data[].attributes.body
Viktig arbeid og viktig at alle er involverte.
Det er viktig at eleven blir ivaretatt av kontaktlærer, at bindeleddet mellom elev og skole opprettholdes og at støttefunksjonene ikke overtar ansvaret.

OT-tjenesten har for lite handlingsrom. For dårlig tilbud for dem som faller utenfor.

For få alternativer til dem som ikke mestrer eller kan gjennomføre vgs-løpet på normert måte.
Det gjøres mye bra per i dag med å følge opp elever, gjennom det systematisk arbeidet.

# data[].attributes.body
Identifisering og kartlegging er "enkelt", oppfølging er mer komplisert.
- Erfaring med at spesialpedagog på friressurs fungerer godt: pedagogen styrker i fag/klasser der hvor behovet er, og kan flyttes når behovet endres.
- Timeplanlegging kompliserer fleksibilitet, og periodisert
- Behov for dataverktøyet som Bodin vgs. har utviklet. Skolene ser frem til at dette rulles ut

# data[].attributes.body
Engasjert lærer som skaper engasjement hos elevene.
Rom for metodevalg og samarbeid på tvers av fagene. En tverrfaglig undervisning gir rom for at elevene ser sammenhenger og refleksjon over helheten. Praksisrettet undervisning, der det er mulig, som gir elevene opplevelse av relevans. Ved å se relevans kan nysgjerrighet og lærelyst øke.

# data[].attributes.body
Tydelig bestilling til avdelingslederne om IKO-arbeidet. IKO et system som fanger opp alle elevene. En veldig sentral forbedring er et type verktøy som loggfører elevoppfølgingen. Tiltakene må tidfestes og evalueres. GDPR er utfordrende for skole-hjem samarbeid.

# data[].attributes.headline
Bli kjent med klassen. Skape gode relasjoner,trygghet og godt klassemiljø. Felles håntering av regler. Det bør være klart for elevene hvordan det skal være i klassen. 

# data[].attributes.subject
Bli kjent med klassen. Skape gode relasjoner,trygghet og godt klassemiljø. Felles håntering av regler. Det bør være klart for elevene hvordan det skal være i klassen. 

# data[].attributes.body
IKO- elevene er ofte godt ivaretatt og denne modellen fungerer godt som den gjør.
Viktig IKO-elever blir sjekket ut når det går greit og de kan fortsette videre som vanlig elev.
Utfordringen er ofte de elevene som vi ikke vet noe om i forkant og som ikke er identifisert.

# data[].attributes.body
Spennende å følge MIO og utenforskapsstrategien - hvilke betydning vil det ha for oss i skolene.
Ansvarliggjøring av alle - skriftlige rutiner
I - tidligere identifisering vil kunne gjøre en forskjell. Forberede og forbedre overgangsrutiner slik at vi kan iverksette tiltak
Startsamtale dag 1 med elev og foresatt - lurt og fornuftig tidsbruk

Vi savner et søkbart, alternativt tilbud til elever som ikke er klar for ordinær skolehverdag

# data[].attributes.body
Dette er en reform som ikke er implementert ennå og som ingen skoler har noe forhold til.
Vi arbeider hver dag med verdier og tiltak som fullføringsreformen består av. Det kan ikke forventes at denne kan tas frem midt i en fagfornyelse og VIS arbeid. Det har heller ikke vært noe "trykk" Udir om denne reformen.

# data[].attributes.body
Relasjonskompetanse, struktur og forutsigbarhet.
I undervisning, periodeplaner og overfor elever.

# data[].attributes.body
Kartlegging og oppfølging jobber de fleste litt med.
Utfordringer med videreføring og om overgangsarbeidet.
IKO system på Bodin. Rettigheter og varsel til de det gjelder. GDPR-godkjent system med klassifiseringer.
Klasselærerråd og faste IKO -møter med avdelingsleder.
Samarbeidsteam ved Bodø vgs. Kontaktlærer koblet på ifht. identifisering underveis. Foreldremøter og elevmøter.
Kontaktlærere bør se alle alle elevene i en klasse - og også kartlegge de med positiv påvirkning.

# data[].attributes.headline
Tiltak/tilbud til elevene etter korona GR3

# data[].attributes.subject
Tiltak/tilbud til elevene etter korona GR3

# data[].attributes.body
- Legge inn en ekstra innsats for å bedre elevenes psykiske helse
- Fellesskapstiltak; jobbe med relasjonskompetansen blant elevene, mellom lærer og elev og jobbe bevisst med klassemiljøet
- styrke helserådgivertjenesten
- legge til rette for sosiale tiltak ved skolen
- god informasjon og ufarliggjøring av eksamensgjennomføring som mange ennå ikke har fått erfare

# data[].attributes.body
Informasjonsflyt omkring elevene mellom videregående skoler og grunnskole - vgs må bli bedre. Fungerer relativt godt med "nære" skoler.
Treghet i systemene - både mtp å få tak i papirer som eksisterer og tiden fra en elev er tilmeldt til f.eks PPT til det kan iverksettes tiltak er i mange tilfeller altfor lang (veldig positivt at PPT er kommet inn i skolene, men kanskje for få? trenger kanskje BUP også).
Gjennomgang av alle elever ved skolestart - ikke bare "papirer", men også fravær, lave karakterer osv.
Ressursutfordringer:
- tidspunktet budsjettene for tilrettelagt opplæring kommer
- samsvar mellom tilrådning fra PPT til ressursbruk
- særlig i praktiske fag både mtp sikkerhet og pedagogikk
Kontinuitet i hvilket programområde fellesfagslærerne er tilknyttet.

# data[].attributes.body
På noen skoler er det større frafall nå enn det har vært de siste årene.
Små skoler kan være mindre utsatt for problemet enn noen større, dette på grunn av at de ikke var så hardt rammet av nedstenging og hjemmeskole.
Vi ønsker flere faglærere inn i klassene, dette er viktig for å klare å ivareta alle elevers behov for tilpasset opplæring.
Det må forsterkes med faglærere, ikke med miljøarbeidere.
Vi må se på 25- årsgrensen for videregående opplæring i skolen, kan det være hensiktsmessig å la den opphøre?

# data[].attributes.headline
Vi har ingen forhold til denne siden den er en framtidig løsning. Den vil svare på en del av utfordringen som vi står i idag. 

# data[].attributes.subject
Vi har ingen forhold til denne siden den er en framtidig løsning. Den vil svare på en del av utfordringen som vi står i idag. 

# data[].attributes.body
- Y-fag: Elever i bedrift for programfag og i skole for fellesfag.
- Ta fag som privatist.
- Større mulighet for å dele opplæringen over flere år uten å miste klassetilhørighet. Spesiallage utdanningsløp for å sikre at elevene gjennomfører og kan følge klassen sin. Dette kan være med å bidra til fullføring.
-

# data[].attributes.body
- Fullføringsreformen - hvor står vi i dag?
- Systemet er for rigid for elever med behov for tilpasset opplæring eks vg1 over 2 år-
- Må være rom for flere tilpasset løp, når elever slutter.
- Flere muligheter ift å være delkurselev slik at elevene ikke mister kontakten med skolen
-

# data[].attributes.body
Via oppgaver hvor eleven får velge sine oppgaver opp mot sluttkompetanse/fremtidig yrke.

# data[].attributes.body
God på relasjon. Evnen til å se eleven og ta de på alvor. Tillit mellom elev og lærer. Tydelig oppstart av timen, rammer inn. Skape trygge klassemiljø. Elevmedvirkning. Felles kjøreregler, respekt for hverandre.

# data[].attributes.body
Skape gode og trygge rammer, der det er fokus på både det sosiale og faglige delen. Den gode lederen ser hver enkelt elev og de ulike behovene.
Det er viktig å vise elevene at valg de tar og atferd de har får konsekvenser, både gode og mindre gode.
Elever må oppleve at alle i teamet rundt dem jobber sammen og har de samme holdningene.
Vi må tørre å være tydelige!

# data[].attributes.body
- handler om å ta ansvar for elevene i klassen det gjelder, tilrettelegging, oppfølging og omsorg
- God læringsledelse som gir forutsigbarhet
- Kunne identifisere styrker og svakheter hos elevene
- Være god på relasjoner
- Rettferdighet

# data[].attributes.body
Relevans og engasjement.
Nær relasjon og sammenheng mellom teori og praksis.
Variert metodebruk og godt implementert undervegsvurdering i arbeidet.
Fra "heldagsprøvebonanza" til fagdager og dybdelæring.  Viktig å ha noen øvingsdager i forkant av eksamen, men kanskje ikke for mange.
Engasjement og relasjonskompetanse hos ansatte

# data[].attributes.body
Tettere samarbeid mellom skole, opplæringskontor, arbeidslivet og NAV - den viktige rollen til formidlingskoordinator.

Ressurser til å spisse opplæringen til "ikke formidlingsbare" elever tidlig, slik at de kan fungere godt i arbeidslivet innenfor smalere rammer.

# data[].attributes.headline
Fullføringsreformen - hvor står vi i dag? Veien videre? Gr3

# data[].attributes.subject
Fullføringsreformen - hvor står vi i dag? Veien videre? Gr3

# data[].attributes.body
- Vi må tenke : Hva vil være en fullføringsreform for den enkelte ungdom?
Vi må finne den enkelte elevs fullføringspotensiale.
- Vi må legge til rette for at elevene skal få utvikle sine talenter og lede dem på rett vei videre i utdanning og arbeidslivet
- Vi må vurdere muligheten for å utvide utdanningsløpet for å få flere til å fullføre
- i en fullføringsreform trenger vi flere alternativer for å kunne fullføre

# data[].attributes.body
Vi jobber med fullføring hele tiden.
Savner muligheten til kryssløp, som tidligere.
Vanskeligere å ta privatisteksamen nå. Hvorfor det, når vi jobber mot flere som skal fullføre?
Vi savner muligheten til "påbygning" eller kryssløp for elever fra studiespesialiserende også (Der det kan gå an)
Krever god koordinering og samarbeid. Ressurskrevende?

# data[].attributes.body
Mer praksisrelatert undervisning og mer tverrfaglig samarbeid

# data[].attributes.body
Her er et stor utfordring i vårt tilbud for de som ikke makter og mestrer ordinært løp - hvordan oppdage og få frem potensialet hos den enkelte.
Det må åpnes for andre og alternative måter å gjennomføre.
Delkompetanse og lærekandidatordning må videreutvikles.
Men vi har foreløpig for liten kunnskap om innholdet og forventninga til å være bastant.

# data[].attributes.body
Veiledningen til innsøking vgs må være bedre, og individuelt tilrettelagt.
Begrepet fullføring må åpnes opp.
Begrepet normert tid bør tilpasses individuelt.
Stort press for elevene; gode karakterer og ferdig på 3 år.
Også stort press på lærerne fra "øverste hold" for at elevene skal fullføre med bestått resultat innen normert tid.
Skolen sitt viktigste samfunnsoppdrag er at alle elever uavhengig av studieretning skal være samfunnsforberedt slik at de kan drive med verdiskapning i voksenlivet, både i yrkeskarriere og hjemme/boforhold/fritid.

# data[].attributes.body
Tilpasse opplegg til elevenes forutsetninger. Legge til rette for at elevene skal finne den indre motivasjon i forhold til skolen.
Variasjon i undervisningen og relevant opplæring i forhold til hva som venter i arbeidslivet. Praktisk tilnærming i "teoritunge" fag der elevene får medvirke.
Være bevisst på å ikke bare drive på med formativ vurdering, men ta tak i små situasjoner i opplæringen og gi fremovermeldinger.

# data[].attributes.body
- Det positive med reformen er at ungdom, uavhengig av alder, kan få opplæring til de fullfører og består.
- Det kan være positivt med mer aldersspredning i klassene, men dette kan fort bli svært vanskelig for de videregående skolene også. Blir vgs. tiltaket for de som sliter i NAV?
- Største utfordringen er fortsatt den ungdomsgruppen som sliter på vgs. og som trenger et alternativ innenfor alternativ opplæring.

# data[].attributes.body
Være tydelig på krav til elevene for å sikre progresjon og læring.

Være tydelig på at de kravene som stilles er en del av utdanningen til et arbeidsliv som har krav til en arbeidstaker.

Varme, gode relasjoner til elevene.

Se elevene - sette grenser og vær tydelig.
Hilse på alle elevene.

# data[].attributes.body
Tydelig relasjonsbygger
Tørre være klasseleder
Gjensidig respekt
Bygge tillit
Se eleven
Faglig kompetente og trygge lærere
Felles forståelse for regelhåndtering

# data[].attributes.headline
Lærelyst og undervisning - hva skal til?

# data[].attributes.subject
Lærelyst og undervisning - hva skal til?

# data[].attributes.body
- I større grad få praksisnær undervisning inn i ST
- La elevene på ST få kontakt med bedriftene
- La undervisningen bli mer relevant ift virkeligheten
- Gjøre undervisningen virkelighetsnær

# data[].attributes.body
Tydelighet gir trygghet. Forutsigbarhet. Kjenne elevene. Kjenne og kunne faget. Variasjon. Planlegging. Vurdering og åpenhet. Se alle. Tilpasset opplæring. Vektlegging av menneskelige egenskaper. Pålitelighet. Empati. Konsekvent. Høflighet.
Det er viktige å fortelle lærerne hvor viktige dem er for elevene.

# data[].attributes.body
- Blikk for den enkelte
- Lage gode strukturer
- Gode tette relasjoner
- Praktisk og variert opplæring
- Oppstarten av skoleår med fokus på å skape trygt og godt læringsmiljø. Dette fungerer svært godt. VIS må ikke legge hinder for dette!!
- Stille krav til elevene om faglige prestasjoner

Bør man ha "veiledningskorps" i skolene som jobber med dette (veilede alle pedagogene)?

# data[].attributes.headline
Skaffe hensiktsmessig verktøy for logging/dokumentasjon. 

# data[].attributes.subject
Skaffe hensiktsmessig verktøy for logging/dokumentasjon. 

# data[].attributes.body
Relasjonskompetanse
Tydelighet og romslighet
Faglig integritet - god i progresjon
Variasjon og struktur
Stadig større verktøykasse i faglig og sosialt arbeid
Kollektivt blikk på skolen - både gjennom utviklingsarbeid, samarbeid og samhandling

# data[].attributes.body
God samkjøring og kommunikasjon mellom lærer, kontaktlærer, elevtjeneste og avdelingsleder.
Hyppige S-team med god arbeidsfordeling og oppfølging (ansvarliggjøring).
Igangsetting av tiltak må skje raskt.
Gode løsninger må finnes for eleven - dette kan i blant innebære alternative løp og kreative løsninger.
Vi ønsker at alle skal ha et godt IKO-system slik som Bodin VGS (godkjent IT-system)

# data[].attributes.body
- Motiverende pedagoger
- Variert og praktisk opplæring
- Tilpasset opplæring
- Yrkesrettet opplæring - nærhet til næringsliv både på y-fag og SF utdanningsløp

# data[].attributes.body
- Viktig med godt overgangsarbeid fra grunnskolen; plassere eleven "rett" mht personlige egenskaper hos lærere
- rulle ut Bodin sitt IKO-system for lettere å kunne følge opp elevene mht informasjonsdeling og bevissthet rundt tiltak som settes inn
- Startsamtalen i starten av skoleåret bidrar til å identifisere problemer som ikke har kommet fram

# data[].attributes.headline
God klasseledelse, hva er kjennetegn? Gr3

# data[].attributes.subject
God klasseledelse, hva er kjennetegn? Gr3

# data[].attributes.body
- tydelighet og struktur i undervisningsøktene
kjenne elevene sine og jobbe med relasjonen gjennom hele skoleåret
- forutsigbarhet i skolehverdagen; klare mål- oppdatering av ITL
- like regler og føringer mht skolens plattformer
- oversikt og trygghet innfor rammer; se den enkelte elevs behov
- læreren bestemmer grupper for å sørge for å hindre utenforskap og skjevfordelinger

# data[].attributes.body
Skape mestring gjennom relevante oppgaver
- høyest mulig måloppnåelse for den enkelte elev
- tilpasset opplæring for ALLE elevene
Engasjerte lærere med gode relasjoner

# data[].attributes.body
Se mening, relevans. Elevmedvirkning, må ta med elevene i planleggingsprosessen. Utplassering i bedrift en dag i uken for vg1 på y-fag. Ha variasjon i læreprosessen. Med fagfornyelsen - fokus på utforsking i læreprosessene. Viktig med aktivitet. Læring skjer ikke bare i klasserommet. Elevene må lære å lære. Anvende det de lærer på et annet område.

# data[].attributes.body
Ja, de trenger tettere oppfølging i fag som matte og språk, samt i forhold til fravær.
Mange har vært lite på skolen og takler ikke den normale skolehverdagen - skolevegring er et problem.
Sosial kompetanse må bygges opp - mange er ensomme/isolert.
Vi må jobbe med trygghet i klasserommet og verbal kommunikasjon - motarbeide det stille klasserommet. Normalisere frykten for det ukjente/det å stå fremfor andre.

# data[].attributes.body
Det virker som om undervisning i større grad må være relevant (virkelighetsnært).

Elevmedvirkning og elevansvar. Viktig at elevene blir bevisste på at de også har et ansvar!

Er plenumsdiskusjonen død? Hvilke løsninger kan være aktuelle: Gruppesamtaler? Skriftlige tilbakemeldinger?
Ikke gi for mange valg, men heller stille noen krav.

Vær konsekvent, men rettferdig.

# data[].attributes.body
Karakterene har kanskje for mye fokus? Fremmer det lærelyst?
Kanskje for mye gammeldags undervisning. Variasjon er viktig og med tanke på fagfornyelsen så skal man ta utgangspunkt i elevenes verden for å gjøre fagene relevante.
Mer samarbeid om fagene, samt deling. "Faglag" og "fagmøter" skaper motivasjon og engasjement hos læreren.
Tverrfaglighet fremmer også dybdelæring og engasjement.
Dybdelæringsbegrepet kan også brukes i tverrfaglig samarbeid for å skape lærelyst og variasjon.

# data[].attributes.headline
Lærelyst og undervisning - hva skal til? Gr3

# data[].attributes.subject
Lærelyst og undervisning - hva skal til? Gr3

# data[].attributes.body
- varierte undervisnings- og vurderingsmetoder
- skape nysgjerrighet for læring
- praktiske og aktivisertbaserte tilnærminger
- KREATIVITET
- den engasjerende lærer
- elevmedvirkning i faglige metoder og vurderingsformer
- ansvarsbevissthet hos lærerne for at elevene skal lære på best mulig måte

# data[].attributes.body
Gir større grad av fleksibilitet for den enkelte, individuelle tilpassinger.