# data[].attributes.body
Thyra har mild KOL og en funktionstilstand 2. Thyra sidder i rullestol og bor på et plejehjem. Hun har ingen funktion i benene. Armene kan hun til dels bruge til at hjælpe med at lave øvre toilette og tage tøj af og på selv. Hun vil gerne have personalet til at gøre tingene for sig. Thyra skal motiveres til at gøre det selv hun kan, da hun ellers med tiden vil blive handlingslammet, og apatisk. En gang om måneden kommer Erna hjem til sin datter og børnebørn til hygge. Thyra skal deltage i stolegymnastik to gange om måneden, og ellers skal hun motiveres til at tage aktiv del i alt det hun godt kan.

# data[].attributes.body
Ergonomi
Arbejdsstillinger
Forflytning
Hjælpemidler

# data[].attributes.body
Når det er at du kommer i Tyras lejlighed på plejehjemmet, så skal man tænkte at det er ens arbejdesplads, og det vil sige at det er vigtigt at man har de bedste betingelser, der gør at man kan udføre sit arbejde og passe på ens krop. Der skal være plads i hjemmet til at man kan bruge de hjælpemidler som der behøves for Tyra.

# data[].attributes.headline
Arbejdsmiljø er faktorer, der påvirker vores arbejde. Arbejdsmiljøet er også de initiativer, der forebygger arbejdsskader, som enten kan være arbejdsulykkers eller erhvervssygdomme. 

# data[].attributes.subject
Arbejdsmiljø er faktorer, der påvirker vores arbejde. Arbejdsmiljøet er også de initiativer, der forebygger arbejdsskader, som enten kan være arbejdsulykkers eller erhvervssygdomme. 

# data[].attributes.body
FAKTORER DER PÅVIRKER ARBEJDSMILJØET:
1. Fysiske påvirkninger- bygninger, lokaler, inventar.
2. Kemiske påvirkninger- røg, parfumestoffer i fx sæbe.
3. Biologiske påvirkninger- bakterier, vira og svampe.
4. Ergonomiske påvirkninger- påvirkninger , vi får på vores krop som følge af arbejde.
5. Ulykker
6. Psykiske påvirkninger- trivsel, stres, mobning, sexchikane, vold og trusler.

GODT ABBEJDSMILJØ ER, AT DU :
* har lyst til at gå på arbejde
* er motiveret til at løse dine opgave
* har overskud til dine kollegaer
* har interesse i dit job
* ikke bliver nedslidt og udvikler stress

ARBEJDSMILJØLOVEN

Den vigtigste lov, der vedrører arbejdsmiljøet, er arbejdsmiljøloven. Den indeholder krav, der skal overholdes på alle danske arbejdspladsen.
Det fremgår af arbejdsmiljøloven:
* der skal skabes et sikkert og sund arbejdsmiljø på alle arbejdspladser
* det er arbejdsgivernes ansvar, at arbejdsmiljøloven bliver overholdt
* godt samarbejde medlem ledere og ansatte

# data[].attributes.body
formålet med at man laver en arbejdsplads vurdering er at der er ordenlige forhold på en arbejdsplads, det er et lovkrav at der bliver lavet en apv mindst hver 3 år på arbejdspladsen, alle der er på arbejdspladsen skal være med til at lave en APV. En APV skal være tilgængelig for alle ansatte, sker der ændringer på arbejdspladsen akal der laves en ny APV. man skal lave en APV hver gang man kommer ud til en ny borger så man kan finde ud af hvor der skal sættes ind for at hjælpe . hvis der er problemer på en arbejdsplads er det AMO(arbejdsmiljøorganisationen) der tager stilling til om man skal gøre noget ved sagen.

# data[].attributes.headline
Arbejdstilsynet (hvor meget plads skal der være?)

# data[].attributes.subject
Arbejdstilsynet (hvor meget plads skal der være?)

# data[].attributes.body
Der er blevet lavet nogle vejledninger af arbejdestilsyn som der sætter de konkrete mål på de pladskrav der er til forflytninger af normalvægtige personer, og der er et par regler man skal følge:

1: Døråbningen skal være mindst 90 cm.
2: Frit arbejdsareal ved brug af gulvlift og kørestol skal være 2 m i diameter.
3: Der skal være 85-95 c, fri plads ved siden af sengen og det svarer til at en social - sundhedshjælper/assistent kan stå ved siden af sengen og så række armen bagud uden at røre ved noget.
4: Når det er at der skal bruges gulvlift skal der være 2 m på den side som liften bruges, hvor en loftlift kræver lidt mindre plads.
5: Når det er at sådan en som Tyra bruger kørestol så skal der være 90 cm, fordi man skal kunne komme rundt med kørestolen ved sengen.
6: Pladsbehovet på badeværelset afhænger meget af, hvordan badeværelset er indrettet, og hvad for nogle hjælpemidler der skal anvendes.

# data[].attributes.body
Ergonomi er at lære om, hvordan kroppen fungere under arbejdet. Derfor er det vigtigt, at have viden om kroppens funktioner. I ergonomi har både det fysiske og psykiske arbejdsmiljø en indflydelse. Hvis der er et dårligt arbejdsmiljø, kan det få indflydelse på, om man beder om hjælp, eller gør det selv, fordi man ikke vil bede en kollega om hjælp.
Ergonomi er vigtig for os fordi vi skal have en viden om dette, så vi kan passe på os selv og vores kroppe, når vi arbejder.  Bruger vi ikke vores krop ergonomisk korrekt, er der stor risiko for at vi nedslides, og muligvis få kroniske smerter eller slidgigt. Der er også risiko for at der kan opstå en akut skade.

# data[].attributes.body
Det er vigtigt at vi har en viden om korrekte arbejdsstillinger.
Indenfor pleje- og omsorgsområdet bruger vi FORFLYTNING, og her er der tale om borgere som har nogle ressourcer til at hjælpe. Man skal på alle måder prøve at undgå at løfte. Hvis løft ikke kan undgås, bruger vi hjælpemidler og velfærdsteknologi.
Når man snakker ergonomi i praktisk hjælp, er det "døde" ting, hvor den korrekte løfteteknik er vigtig, og de rigtige arbejdsredskaber.
At have en stærk krop, er at kende kroppen og den funktioner og hvordan du bruger den rigtigt, for at undgå slid og skader.

# data[].attributes.body
Thyra har i soveværelset en plejeseng 95-99x213 cm og en manuel kørestol, derfor med Thyras tilladelse blev nogle små møbler flyttet ud af soveværelse for at give plads til plejesengen.
Ved af sengen er 90 cm fri plads, så man kan stå ved siden af sengen og række armen bagud uden at rør ved noget og Thyra kan også frit komme rundt om sengen.

# data[].attributes.body
1: sørg for at have en god balance, og ryggen skal være lige.
2: Næse og fødder skal pege den samme vej (de tre næser).
3: Bøj knæ- og hofteled, og tag fat med hænderne, gå tæt på byden, og så sørg for at du har et godt greb.
4: Du skal holde ryggen ret, og man skal derfor være opmærksom på, at det er ens muskler i lår og balder, at man skal bruge.
5: Man skal rette sig op og så bær byrden tæt på ens krop.

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljøloven den går meget ud over de unge under 18 år og arbejdsmiljøloven den gælder alle, men der er nogle særlig regler for de unge under 18 år og det gør at de bliver mere udsat for fysiske og psykiske skaber når det er at de er på arbejde. Derfor så når de unge arbejder så kan de rasikere at de kan få store konsekvenser for deres krop og helbred resten af deres liv. Derfor når det er at de tager en sosu uddannelse så får de tildelt en vejledling for hvordan de skal forholde sig når de er ude i pratik som hedder: BAR-sosu, og man kan også finde mere information om det på www.arbejdsmiljøviden.dk

# data[].attributes.body
Arbejdstilsynet er en vigtig del af arbjdesmiljøloven, som også forkortes med AT, og det er en mydighed som der går ind og giver vejledning, som er indenfor arbejdsmiljøloven. Noget som AT også gør det er at det tager ud på arbejdspladser og er på kontrolbesøg og det gør de fordi at de vil sikre sig at arbejdsloven bliver overholdt på arbejdespladserne. Virksomhederne kan komme til arbejdstilsynet for at få råd og vejledning om hvordan at de kan leve op til de regler der er indenfor arbejdsmiljøloven. Når det er at arbejdstilsynet er til besøgskontrol så bliver arbejdsmiljøet vurdere af 4 smiley, og denne smilyordning , viser en status på hvordan arbejdsmiljøet er på arbejdspladsen.

# data[].attributes.body
Fysisk er det som er i virkeligheden og det vil sige at det er noget som eksisterer i virkeligheden og det er noget med at:

- ses

- høres

- mærkes

- lugtes.

Det kan have noget og gøre med hvordan vores arbejdsplads er, hvordan indeklima er altså hvordan luften er derinde fordi vis det er at indeklimaet ikke er godt så vil det have meget betydning. Temperaturen på arbejdspladen er også meget vigtigt del af den fysiske arbejdsmiljø fordi at vis det er for varmt så bliver man virkeligt utilpas og hvis der er for koldt på en arbejdesplads så bruger man kroppen rigtigt meget til at få varmen og så fungere man overhovedet ikke. Udluftning er også en meget vigtigt del vis man vil have et godt indeklima og det man skal gøre er at lufte ud 2-3 gange om dagen i 10 min så der bliver gennemtræk, men når det er at vi abejder med ældre mennesker så skal vi være meget opmærksom på at de er meget kuldskære og at de ikke kan tåle træk.

# data[].attributes.headline
APV der skal udarbejdes efter følgende regler:

# data[].attributes.subject
APV der skal udarbejdes efter følgende regler:

# data[].attributes.body
* det er arbejdsgiverens ansvar, at der bliver lavet APV.
* medarbejderne skal deltage i APV.
* APV skal være skriftlig og tilgængelig for medarbejderne.
* APV skal laves mindst hvert tredje år eller oftere , hvis der sker ændringer på arbejdspladsen.
* AMO (arbejdsmiljøorganisation) skal deltage i hele arbejdet med APV.

# data[].attributes.body
Eks på principper 0g arbejdsstillinger er:
- vægtoverføring dvs. stå i skridtstående stilling med det ene ben et stort skridt foran det andet ben, skift vægt fra ben til ben. Knæ og fod skal altid pege samme vej.
- Brug kroppens store muskler til det tunge arbejde, brug især baller, lår og lægge.
- Arbejd dynamisk, dvs. skift mellem muskelspænding og muskelafslapning. Det gør at musklen ikke bliver så hurtig træt.
- Arbejd med lige ryg, undgå vrid.
- Arbejde over skulderhøjde skal begrænses og under knæhøjde, da det belaster ledene.
- Brug støttebensprincippet, dette gøres ved at placere den frie hånd på fx. lår eller bord.
- Gå tæt på det sted du skal arbejde, da du på den måde undgår at belaste ryggen mest mulig.
- Sørg for at have god balance, brug fornuftigt fodtøj med skridsikre såler.
- Arbejde med glidende bevægelser i et roligt tempo, varier arbejdes stillinger og hold pauser.
- Undgå yderstillinger.
Neutralstilling er et godt udgangspunkt især ved  løft. Derved får man en større bevidsthed om sig krop.
- Stå i bredstående stilling, dvs. med passende afstand mellem fødderne, og fordel vægten ligeligt på begge fødder.
- Lad knæ og hofter være løse/let bøjede. Hvis knæene er overstrakte, nedsættes bevægeligheden i hele kroppen, undgå at hænge skævt i hofterne.
- Ved at spænde op i mave og rygmuskler og bækkenbund, så kan man mærke at ryggen bringes i sikringstilstand.
- Skuldre skal være lige over hoften.
- Slap af i skuldrene.
- Hold albuerne ind til kroppen.
- Gør nakken lang og halsen kort, dvs. lav dobbelthage.
- Fødder, hofte, skuldre og næse skal altid pege den samme vej.

# data[].attributes.body
Når det er at du kommer ind i arbejdsmiljøet så er der en meget stor udfordring med arbejdsmiljøet og det er kemi fordi det bliver man udsat for i stor stil, fordi når du arbejder med mennesker så kommer man ud for at skal bruge kemi eller bliver udsat for kemi.
- Røg.
- parfumestoffer ( sæbe, shampoo )
- rengøringsmidler.

Tobaksrøg: rigtigt mange kommuner har en lov om røgfri miljøer, som er at vis en beboer ryger i deres hjem så skal de lufte deres hjem ud inden at personalet kommer fordi at beboeren må overhovedet ikke ryge i hjemme når det er at personalet er der. Hvis det er at beboeren ryger inde i lejligheden/ huset så kan personalet ikke tilbyde den hjælp beboeren skal have.

# data[].attributes.body
https://docplayer.dk/6165276-Forflytningsguiden-til-ansatte-elever-og-studerende-i-aeldreplejen-paa-sygehuse-og-i-leve-og-bomiljoeer.html

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
1 FORFLYTNINGSGUIDEN Til ansatte, elever og studerende i ældreplejen, på sygehuse og i leve- og bomiljøer

2 Forflytningspyramiden Træk, skub eller rul Forflytningspyramiden ligner den kendte madpyramide: Du skal bruge mest fra nederste felt i pyramiden og mindst fra det øverste - men alle felter indgår i en god forflytningsteknik. Brug hjælpemidler Hent plakater med forflytningspyramiden i tre forskellige udgaver på Lad borgerne bruge deres egne ressourcer FORFLYTNINGSGUIDEN 2 Udgivet af BrancheArbejdsmiljøRådet Social & Sundhed, juli 2015 Arbejdsmiljøsekretariatet Studiestræde 3, 3. sal 1455 København K Projektledelse: Marianne Storm Redaktion og produktion: Tune Nyborg, Periskop Fotos: Thomas Søndergaard Se mere på og ISBN:

3 God forflytning Arbejdsteknik, faglighed og hjælpemidler Forflytning er en arbejdsmetode, som begrænser den fysiske belastning på din krop. Metoden går ud på at glide, dreje, vende, trække eller skubbe borgeren i stedet for at løfte. God forflytning kræver både arbejdsteknik, hjælpemidler og faglighed. Læs mere på Forflyt.dk De metoder og teknikker, som er beskrevet i denne guide, er uddybet på hjemmesiden Her kan du finde meget mere information, inspiration og konkrete værktøjer til god forflytning på sygehuse, i ældreplejen og i leve- og bomiljøer. Der er høj faglighed når du: Lader borgeren hjælpe til med egne kræfter og ressourcer, så hendes funktionsevne og følelse af kontrol bliver styrket og du skåner dig selv. Samarbejder både med borgeren, de pårørende og dine kolleger om forflytninger, så I får en fælles forståelse af, hvordan I bedst kan forflytte. Kan vurdere, hvornår der er brug for at ændre på forflytningerne og fx bruge andre metoder og hjælpemidler eller ændre indretningen. Deler din viden om forflytning med dine kolleger og din leder. 3

4 Grundprincipper for god forflytning Brug borgerens ressourcer Det vigtigste grundprincip er at få borgeren til at hjælpe med, hvis det er muligt. Guid borgeren og prøv sammen at afklare, hvad borgeren kan selv, og hvad han skal have hjælp til. Jo mere borgeren kan selv, desto større er følelsen af kontrol og selvværd, og desto mindre er din egen fysiske belastning. Udnyt det naturlige bevægemønster Når vi bevæger os uden at tænke over det, vil vi helt naturligt forsøge at nedsætte gnidningsmodstanden ved at løfte den kropsdel, som gør modstand mod underlaget. Vi vil også automatisk dele bevægelsen op i flere små bevægelser, når vi fx skal vende os i sengen eller rejse os fra en stol. Ved at understøtte borgeren i at bruge sit naturlige bevægemønster, vil han eller hun lettere kunne hjælpe til med forflytningen. Udnyt de fysiske love Mindre modstand på trykpunkterne: Gnidningsmodstanden gør det besværligt at flytte en person, der hvor trykket er størst. Derfor skal du nedsætte gnidningsmodstanden der, hvor trykpunkterne er. Trykpunktet er forskelligt for forskellige forflytninger men er typisk under bagdel, skuldre, hoved, lægge og hæle. Analysér situationen og det naturlige bevægemønster og find ud af, hvor trykpunkterne er. Bådprincippet handler om at samle tyngden og trykket i ét punkt, som borgeren glider henover, så du undgår at løfte - ligesom en båd, der flyttes på en rulle. Læg glidestykke el.lign. under dette centrale trykpunkt, tip al tyngden over på glidet - og del derefter bevægelsen op i mindre delbevægelser. Vægtstangprincippet: Jo længere væk fra omdrejningspunktet, du arbejder med tunge ting, jo mindre kraft skal du bruge. Derfor bruger du mindre kraft og fysisk anstrengelse hvis du bruger fx borgerens lårben som vægtstang, når du skal vende ham. Se borgerens eget bevægemønster. Lad ham gøre så meget som muligt selv. Brug vægtstangsprincippet til at nedsætte den kraft, du skal bruge til at forflytte. Understøt borgeren i at bruge det naturlige bevægemønster. Læs mere på 4

5 Husk også disse gode rutiner: Planlæg forflytningen: Orienter dig om borgeren, find de ting frem, du skal bruge, vær sikker på at der ikke står noget i vejen. Brug hjælpemidler: De fleste forflytninger kan klares ved hjælp af sengen samt blot fem andre hjælpemidler: Lifte, overflytningsplatforme, overflytningsboard, glideprodukter og vendelagner. Se side 6-7. Bed om hjælp, hvis du er i tvivl eller usikker på en forflytning. Spørg en kollega eller forflytningsvejlederen, hvis I har sådan en på din arbejdsplads. Bliv enige: Når I skal hjælpe hinanden, skal den af jer, der kender borgeren bedst, styre forflytningen. Det er vigtigt, at både borgeren og I der skal forflytte, ved hvad I skal gøre og hjælpe med. Tænk kreativt og brug med de midler, du har for hånden. Brug fx en skumgummiklud under borgerens fødder til at give gnidningsmodstand i sengen. Læs mere på Vær især opmærksomme på: Svært overvægtige borgere kræver en særlig forflytningsteknik, som du skal kende til. Ofte vil der være brug for særlige hjælpemidler, flere hjælpere og ekstra plads. Læs mere side 13. Gravide: Tunge løft øger risikoen for abort og tidlig fødsel. Derfor bør gravide ikke foretage manuelle forflytninger. Måske kan de forflytte med lifte eller andre hjælpemidler, men arbejdet skal tilrettelægges, så det tager hensyn til den gravides særlige behov bl.a. for plads og hvile. Unge og nyansatte er dem, der oftest rammes af arbejdsulykker, når de skal forflytte - simpelthen fordi de ikke er inde i rutinen og ikke kender vanerne på arbejdspladsen. De pludselige hændelser: Mange ulykker sker, når der sker noget uforudset fx hvis borgeren glider og falder, giver uventet modstand eller bliver dårlig. Du kan ikke undgå alle uforudsete hændelser, men god forberedelse, rigtige hjælpemidler og omhu under forflytningen kan mindske antallet af uheld. 5

6 Brug hjælpemidler - og brug dem rigtigt!! 6 Gode hjælpemidler er den bedste måde at undgå skader og nedslidning, når du arbejder med forflytning. Der findes mange gode tekniske hjælpemidler - og der kommer hele tiden nye til. Se oversigten side 7. Fordele ved at bruge hjælpemidler: Du gør ofte borgeren mere selvhjulpen. Du skåner dig selv for unødige belastninger. Sengen er det vigtigste hjælpemiddel Sengen er i sig selv et hjælpemiddel, som du kan bruge til lette belastningen. Brug sengens mange indstillingsmuligheder til at gøre forflytningerne lettere og til at hjælpe borgeren til at sidde og ligge bedre i sengen. Sengens funktioner er også med til at forebygge tryksår og andre skader på huden. Velfærdsteknologi og forflytning Nye teknologiske løsninger kan være med til at gøre borgeren mere selvhjulpen og aflaste ved forflytninger. Det gælder fx loftslifte og automatiske toiletter, som nogle gange gør det muligt for én hjælper at gennemføre forflytningen. Tænk i ny teknologi, når i visiterer en borger og køber nye hjælpemidler. Men husk at analysere den enkelte forflytning grundigt, før I benytter nye teknikker. Hjælpemidler til svært overvægtige Meget tunge borgere kræver ofte særlige hjælpemidler, som er godkendt til stor belastning. Læs mere side 13 Husk oplæring og instruktion Både personale, borgeren selv og evt. pårørende skal have grundig instruktion i, hvordan de forskellige hjælpemidler skal bruges. Især unge og nyansatte har brug for grundig oplæring. Hav klare regler for brug af hjælpemidler Det er vigtigt, at I har klare regler for, hvordan I skal vælge og bruge hjælpemidler - og at alle medarbejdere kender og respekterer reglerne. Der er altid en løsning Mange forflytningssituationer er meget komplekse. Så der er brug for en grundig analyse af borgerens behov, indretning, pladsforhold og andre faktorer. Først derefter kan i finde de rette hjælpemidler. Tal med din forflytningsvejleder, terapeut eller leder, hvis du står over for en kompleks forflytningssituation. Der er altid en løsning på problemet!

7 Fem vigtige typer af hjælpemidler Udover plejeseng, håndtag og stropper er der fem grupper af hjælpemidler, I bør kende til. Loft- og gulvlifte med forskellige sejl Loftlifte fylder mindre, og både plejepersonale og borgere føler sig generelt mere trygge ved brug af loftlifte. Gulvliften er til gengæld mere fleksibel og kan flyttes efter behov. En god lift, som passer til borgerens behov, kan gøre det muligt for én person af forflytte borgeren sikkert. Det forudsætter dog, at I har gennemført en vurdering af borgerens samarbejdsevne og risikoen for ulykker. Overflytningsplatforme, drejetårne, stålifte mv. Nogle overflytningsplatforme, som drejetårne, er beregnet til folk, der kan rigtig meget selv. Andre har flere støtte- og hjælpefunktioner til at hjælpe borgeren op at stå og blive stående under flytningen. Med hjul og motor kan det være et virkelig effektivt forflytningsredskab. Overflytningsboard Bruges til at trække borgeren fra et leje til et andet. Princippet er, at stoffet ruller uden på et fast board. Glidestykker, envejsglid, vaskeklude mv. En glat glidedug, spilerdug eller såmænd bare en plasticpose kan bruges til at mindske gnidningsmodstanden og dermed lette skub og træk af kroppen eller dele af kroppen. Engangsvaskeklude eller lignende materialer, som øger gnidningsmodstanden, hjælper med at stemme imod og undgå at glide. Vendelagner/helsengsvendesystemer Bruges til at vende, trække og placere en immobil borger det ønskede sted i sengen. 7

8 Pluk forflytningsblomsten Forflytningsblomsten er et redskab til dialog om forflytning. Den har otte blade et for hvert af de områder, der især har betydning for jeres forflytningspraksis. Holdninger til sundhed og faglighed Hvad vægter mest borgerens ønske om at få hjælp til at blive forflyttet på en måde som måske belaster dig, eller dit eget arbejdsmiljø? Kan I bruge jeres faglighed til at udvikle en praksis, så både borgeren og du selv får jeres ønsker opfyldt? Holdning til sundhed og faglighed Samarbejde og kommunikation Videndeling med nærmeste kolleger, med dem fra andre vagter, med ledelse og med andre faggrupper klæder jer på til forflytningsopgaverne hos den enkelte borger også hvis hans situation ændrer sig. Videndeling kræver vilje til at samarbejde på tværs af vagter og fag, samt evne til at kommunikere. Samarbejde & kommunikation DEN GODE FORFLYTNIN 8 Ledelse og støtte Ledelsens beslutninger om fx arbejdstilrettelæggelse, kompetenceudvikling og indkøb af hjælpemidler påvirker den måde, I kan udføre forflytninger på. Ledelsen skal vise at forflytning er vigtigt og en del af den gode kvalitet i arbejdet. Ledelsen og arbejdsmiljøorganisationen skal give hjælp og støtte i tilfælde af tvivl eller uenighed om opgaveløsningen. Tilrettelæggelse af arbejdet Tilrettelæggelsen af arbejdet har betydning for, hvor mange belastende forflytninger, I har hver især, samt for det tidspres I oplever. Den samlede plejetyngde bør tænkes med i tilrettelæggelsen af arbejdet. Ledelse & støtte Arbejdsorganisering & tilrettelægning for

9 Se på forflytningskulturen Forflytning er ikke kun et spørgsmål om at have de rigtige hjælpemidler til rådighed og kende teknikkerne. Det handler også om kulturen på arbejdspladsen - altså jeres rutiner, samarbejde og holdninger til forflytning. Hvis I vil forbedre jeres praksis omkring forflytning, må I derfor se på arbejdspladsens kultur og finde ud af, hvad der fremmer eller hæmmer den gode forflytning i hverdagen. Måske skal I arbejde med at ændre holdninger eller bryde vaner og rutiner. Læs mere på EN GODE RFLYTNING Viden & uddannelse Fysiske rammer Viden og uddannelse Viden om forflytningsteknik og -principper er nødvendigt for udføre forsvarlige forflytninger. Men I har også behov for løbende efteruddannelse og ajourføring af viden enten på kurser, i netværk eller ved videndeling på arbejdspladsen Fysiske rammer Gode fysiske rammer er nødvendige for at kunne udføre sikre forflytninger. Der skal fx være ordentlig plads og praktisk indretning, så du kan bruge de rigtige arbejdsstillinger, få plads til hjælpemidler og I kan være flere om forflytningen. g Hjælpemidler Hjælpemidler I skal have let adgang til de rigtige hjælpemidler - og I skal have fået instruktion i at bruge dem og kende procedurerne, hvis hjælpemidlet bliver defekt. I skal have aftaler (som bliver fulgt!) om, hvornår I skal bruge hjælpemidler. og I skal vide, hvor I henvender jer, hvis borgerens behov ændrer sig. Mål og retningslinjer for forflytning Mål og retningslinjer Fælles mål og holdninger samt klare retningslinjer for, hvordan jeres forflytningspraksis skal være, er med til at sikre kvaliteten i arbejdet. Det kan fx. være en forflytningspolitik, som beskriver brug af hjælpemidler, hvor mange der skal være om en forflytning og om hvilken introduktion I skal have modtaget for at være med til forflytninger. 9

10 Du skal have plads til god forflytning Uanset om I arbejder på sygehus, en institution eller i et privat hjem, skal arbejdspladsen indrettes, så forflytninger kan foregå forsvarligt. Det betyder bl.a., at der skal være plads både til jer som hjælpere og til de nødvendige hjælpemidler. Pladskravene er beskrevet i Arbejdstilsynets vejledning Indretning af ældreboliger for fysisk plejekrævende. To tommelfingerregler Det er især omkring sengen og i badeværelset, samt i forbindelsen mellem de to steder, at I skal være opmærksomme på pladsen. Døråbninger skal være mindst 90 cm. Frit arbejdsareal ved brug af gulvlift og kørestol: 2 meter i diameter. En loftlift kræver 1,5 meter i diameter. Af hensyn til rækkeafstand skal sengen placeres i rummet, så I kan komme til fra begge sider. Plads på badeværelset cm på hver side af håndvask til hjælper, hvis der er brug for at kunne komme til på begge sider. 75 cm på hver side af toilettet til hjælpere, hvis der er brug for at komme til på begge sider. 10 Plads omkring sengen Hjælperen bør som minimum kunne stå ved siden af sengen og række armen bagud uden at røre ved noget. Det svarer til cirka cm fri plads ved siden af sengen. Hvis I bruger lift, skal der være ca. 2 meter på den side af sengen, hvor liften bruges 1,5 meter ved brug af loftlift. Bruger borgeren kørestol, skal der være 90 cm til passage rundt om sengen.

11 Forhindringer for god indretning Både på sygehuse og især ældre plejehjem kan det være svært at få plads nok til at udføre gode forflytninger. Forhold som overbelægning, for små stuer eller for mange møbler i rummene kan stå i vejen for den gode forflytning. Private boliger kan være uhensigtsmæssigt indrettet i forhold til både forflytning og pleje. Det kan opleves som et stort indgreb for et menneske at skulle have rykket rundt på sit hjem for at sikre hjælpernes arbejdsmiljø. Derfor er det vigtigt at inddrage borgeren i beslutningerne og sikre grundig og enslydende information. Hvordan kan I løse pladsproblemer? Hold orden, flyt unødvendige møbler, tæpper og ting væk. Læg fx bleer ind i et skab, fjern eller flyt sengebordet og hjælpemidler på hjul. Lav aftaler om orden og oprydning. Udfør forflytningen i et andet rum. Etabler fx soveværelse i stuen, lad borgeren få bad på plejecenteret, brug mobil toiletstol. Andre arbejdsgange: Brug sengebadning i stedet for brusebad, udfør påklædning i sengen. Arbejdspladsvurdering, APV Både på sygehuse, på institutioner og i private hjem skal I udarbejde en formel APV inden arbejdet starter og igen hvis forholdene ændres væsentligt undervejs. APVen er en systematisk gennemgang af arbejdsstedet, som omfatter en analyse af arbejdsforholdene og anviser løsninger - fx i form af ændret indretning eller andre hjælpemidler. Læs mere på Se også branchevejledningen At arbejde i borgerens hjem på 11

12 Se på de typiske situationer Et kig på de typiske situationer i dagligdagen er et godt og konkret udgangspunkt for en diskussion af fordelingen af opgaver og ansvar på jeres arbejdsplads. Det er også i forhold til de typiske situationer, I skal vurdere eller genvurdere forudsætningerne for forflytning eventuelt i form af en APV. Når I skal ind til en ny borger En af de centrale situationer er, når der kommer en ny borger i hjemmeplejen, på institutionen eller på sygehuset. Det bør være fast rutine at vurdere borgerens tilstand og de fysiske forhold, så borgeren får den rigtige behandling, og medarbejdernes helbred bliver tilgodeset. Her er det naturligt at bruge APV som et værktøj. Når borgerens tilstand ændrer sig En mere kompliceret situation opstår, når borgerens tilstand ændrer sig. Her vil det enkleste være, at den daglige hjælper vurderer, om ændringen kræver nye tiltag i form af hjælpemidler, ny indretning eller nye teknikker. Desværre vil netop hjælperen med den daglige kontakt ikke opdager udviklingen, fordi den er glidende. Derfor er der ofte brug for en rutine, hvor situationen med mellemrum bliver vurderet af andre. Når der er elever og nyansatte med Elever, unge og nyansatte har den største risiko for at få skader som fælge af forflytning. Arbejdsgiveren skal sikre, at de får den nødvendige instruktion og oplæring i teknikker og brug af hjælpemidler. Som kolleger har I et medansvar for at vise de nye til rette og dele viden, erfaringer og gode arbejdsrutiner. Når en medarbejder bliver gravid Når en medarbejder er gravid, skal arbejdsgiveren sørge for at vurdere, om der er risiko for, at den gravide bliver udsat for skadelige påvirkninger i arbejdet. Det kan fx ske ved at lave en APV. Hvis der er en risiko, skal den fjernes, fx ved at købe nye hjælpemidler eller ændre arbejdets organisering. Hvis risikoen ikke kan fjernes, skal den gravide flyttes til andre opgaver. Når I deltager i rehabilitering Hverdagsrehabilitering har som mål at styrke borgerens evne til at klare sig selv. Dermed får medarbejderne nye funktioner og roller, hvor de skal træne borgerne i hverdagsaktiviteter som fx påklædning, personlig hygiejne (bad og toilet), rengøring, madlavning og færden. Samtidig skal medarbejderne indgå i nye samarbejdsrelationer og dialog med andre 12

13 faggruppe, og kunne vurdere risiko mm. Det kræver, at de bliver klædt på til opgaven gennem efteruddannelse, oplæring og instruktion. Risikovurdering Medarbejderne skal kunne vurdere risikoen ved at udføre en given forflytning. Heri indgår: Vurdering af borgeren/patientens fysiske funktionsniveau (balanceevne, standfunktion), samarbejdsevne og vilje, forståelse for situationen, samt variationer over døgnet (dag, aften og nat). Vurdering af belastningen ved en forflytning ift. arbejdsstillinger, løft, plads, hjælpemidler Grad af belastningen: Hyppighed, varighed, vægtbelastning og evt. belastende arbejdsstillinger. Sandsynligheden for en ulykke/skade. Hvor ofte de risikable situationer forekommer. Hvor alvorlig en mulig effekt eller skade vil være. Forflytningstrappen Forflytningstrappen er et redskab til at vurdere, hvilken hjælp og hvilke hjælpemidler, en borger eller patient har brug for. brug den fx når en borgers tilstand ændrer sig. Borgeren skal have meget hjælp: Borgeren skal have lidt hjælp: Borgeren kan selv: Elektriske hjælpemidler Brug af hjælpemidler Det naturlige bevægemønster Evt. guidning Det naturlige bevægemønster 13

14 Find din rolle og kend de andres?! 14 Klare roller og en tydelig ansvarsfordeling er en nødvendig forudsætning for en god forflytningskultur. Medarbejderen skal deltage i undervisning i forflytning og gå aktivt ind i løsningen af problemer med forflytninger i dagligdagen fx ved at gøre opmærksom på problemer med forflytninger eller brug af hjælpemidler. Den daglige leder har ansvaret for, at forflytningspolitikken bliver ført ud i livet og overholdt. Arbejdet skal tilrettelægges, så du har tid og mulighed for at bruge de rigtige forflytningsteknikker og at få den vejledning og instruktion, du har brug for. Forflytningsvejlederens opgave er at vejlede dig, både hvis du beder om det, og hvis hun selv bliver opmærksom på, at du har brug for hjælp. Hun skal sikre at jeres erfaringer bliver hørt og følge op på de belastende forflytningssituationer. Hun skal også vise, hvordan I bruger de enkelte hjælpemidler. NB. Ikke alle arbejdspladser har forflytningsvejledere. Terapeuten ved, om det er muligt at genoptræne borgeren til et bedre funktionsniveau, og om de har ressourcer til at udføre en forflytning. Nogle terapeuter uddanner forflytningsvejledere og kan vejlede i en forflytningssituation. Andre har stor viden om hjælpemidler til borgerne. Borgerne skal bidrage i det omfang, han er i stand til det. Det er vigtigt at orientere ham både i forbin- Den gode forflytter Kan tænke nye løsninger med de midler, der er for hånden. Kan sætte sig ind i borgerens situation og give støtte og tid. Har overblik og arbejder struktureret. Er kropsbevidst, har en god kropsfornemmelse og er i god træningstilstand. Har en god forflytningsteknik, og bruger de nødvendige hjælpemidler. Er konsekvent og overholder de aftaler, der er lavet om at bruge hjælpemidler m.m. Har et godt samspil med borgeren, og får ham til at gøre så meget som muligt selv og giver den nødvendige tid til det. Siger til, når vedkommende har brug for hjælp.

15 delse med den enkelte forflytning og om retningslinjer på det ergonomiske område. De pårørende vil ofte være talerør for borgeren, og det er derfor en god ide at holde dem orienteret om retningslinjer på det ergonomiske område, og hvilke konsekvenser det har for deres pårørende. Arbejdsmiljøgruppen består af jeres arbejdsmiljørepræsentant og en leder. Den skal være med til at sørge for, at arbejdsmiljøloven bliver overholdt, at den lokale forflytningspolitik bliver efterlevet, samt at politikken bliver evalueret en gang om året. God kommunikation forhindrer konflikter Det er vigtigt, at de nødvendige informationer er til rådighed for alle og på en måde, så de kan bruges. Nyansatte og afløsere, som ikke kender historien, kulturen og vanerne på arbejdspladsen er særligt sårbare i den forbindelse. Også aften- og nattevagter kan komme til at mangle informationer. Svært overvægtige borgere Svært overvægtige borgere og patienter kræver en særlig forflytningsteknik. Ofte vil der være brug for specielle hjælpemidler og flere hjælpere. Derfor er der helt særlige krav til udstyr, pladsforhold og indretning. Senge og lifte skal være godkendt til stor belastning, og der skal være plads til at bruge dem: Brede senge skal fx kunne gå gennem dørene. Læs mere på www. forflyt.dk/overvægt. Det er ledelsens ansvar at tilrettelægge arbejdet, så I har de nødvendige hjælpemidler og personaleressourcer og får den nødvendige instruktion til opgaven. De specielle hjælpemidler og teknikker i forflytning og pleje, som de svært overvægtige har brug for, kan virke så overvældende, at man viger tilbage fra at benytte dem. I bør afklare dette dilemma i fællesskab, så I har en ensartet holdning og praksis. Socialstyrelsen og Region Midtjylland har lavet to gode vejledninger om pladskrav ved forflytning af svært overvægtige borgere. Hent de to vejledninger og læs mere på 15

16 Forflytningsguiden God forflytningsteknik forebygger nedslidning og forhindrer arbejdsulykker. Men teknikken virker kun, hvis du bruger den i hverdagen. Forflytningsguiden beskriver de vigtigste elementer i god forflytning og forudsætningerne for, at du kan bruge dem. De metoder og teknikker, som er beskrevet i denne guide, er uddybet på hjemmesiden Her kan du finde meget mere information, inspiration og konkrete værktøjer til god forflytning på sygehuse, i ældreplejen og i leve- og bomiljøer. I BrancheArbejdsmiljøRådet Social & Sundhed samarbejder arbejdsgivere og arbejdstagere inden for social- og sundhedssektoren om initiativer til at skabe et bedre arbejdsmiljø både fysisk og psykisk. Samarbejdet tager udgangspunkt i arbejdsmiljøloven og er formaliseret i BrancheArbejdsmiljøRådet Social & Sundhed. Rådet bistår arbejdspladserne med at skabe et godt arbejdsmiljø ved bl.a. at udarbejde informations- og vejledningsmateriale. I Branchearbejdsmiljørådet Social & Sundhed deltager repræsentanter for KL, Danske Regioner, AC, Kost & Ernæringsforbundet, Dansk Sygeplejeråd, Danske Fysioterapeuter, BUPL, FOA - Fag og Arbejde, Socialpædagogerne, 3F og de øvrige sundhedsorganisationer i FTF. Hent vejledningen som pdf på forflytning Yderligere information om arbejdsmiljø i den offentlige og finansielle sektor på

# data[].attributes.attachment_link.title
FORFLYTNINGSGUIDEN. Til ansatte, elever og studerende i ældreplejen, på sygehuse og i leve- og bomiljøer - PDF Free Download

# data[].attributes.attachment_link.description
1 FORFLYTNINGSGUIDEN Til ansatte, elever og studerende i ældreplejen, på sygehuse og i leve- og bomiljøer 2 Forflytningspyramiden Træk, skub eller rul Forflytningspyramiden ligner den kendte madpyramide: Du skal bruge mest fra nederste felt i pyramiden og mindst fra det øverste - men alle felter indgår i en god forflytningsteknik.

# data[].attributes.body
Der er altid en risiko for at komme til skade på sin arbejdsplads. En ulykke er en hændelse som pludselig opstår.
Ulykke kan være fald over ting, i våde rum, borger der trækker dig med i et fald. Det kan være en stikskade i forbindelse med medicin givning. Forkert løft, vrid eller alt hvor der ikke tænkes på korrekt arbejdsstilling.

# data[].attributes.body
Handler om, hvordan at man har det på ens arbejdsplads, og det er meget vigtigt at man trives fordi at det er slemt hvis det er at man bliver syg af de psykiske påvirkninger, fordi at hvis det er at man ikke trives på sin arbejdsplads så har man ikke den samme glæde for at gå på arbejde og hvis det er at man ikke har den glæde så har man ikke lyst til at stå op om morgen og møde på arbejde. Hvis man skal trives på en arbejdsplads så skal man også kunne møde en god leder og nogle gode kollegaer, det gør at man bliver glad og det smitter også til når kommer hjem til sin fritid, fordi det gør at man mere har overskud til at lave alt muligt andet. Man kan selv være god angående trivsel, ved at være hjælpsom og anerkendende over for ens leder og kollegaer.

Mangel på trivsel er at man kan vise det ved utilfredshed, er at stemningen er negativ.
- mistillid til ledelsen.
- bliver mere indadvendte.
- sygefravær.

Social kapital:
Rigtigt mange kommuner arbejder rigtigt meget på at styrke trivsel på arbejdspladser, og der har de lavet nogle relationer:
- Tillid: lederen skal vis tillid til medarbejderne og medarbejderne skal også have tillid til lederen.
- Retfærdighed: medarbejderne skal opleve retfærdighed med fordeling af arbejdsopgaver, ferie, fridage.
- Samarbejdsevne: Der skal være struktur og rammer, mens der skal være fælles mål, som gør at man abejder i samme retning. Samarbejdsevne er afhængig af tillid og retfærdighed.

# data[].attributes.body
Alle oplever at være stresset på sit arbejde, men hvis man er stresset i en lang periode, kan det være skadeligt for kroppen. Der er altså to former for stress, den kortvarige og den langvarige.
Den kortvarige er at have travlt i en periode, som ikke nødvendigvis vil være skadelig for kroppen.
Den langvarige er hvor man kan blive udsat for fysisk eller psykisk stress. Den fysiske stress, kan være at man ikke føler, at kunne følge med i arbejdsbyrden, og at tiden aldrig slår til. Man vil opleve at ens søvnrytme ændre sig, men får fysiske signaler fra kroppen, om at noget er galt.
Den psykiske er hvor det som oftest er pga. dårlig arbejdsmiljø, i form at mobning, nedgøring, verbale ubehageligheder, en chef/kollega der taler ned og nedgør en.
Forebyggelse af stress:
- Kende symptomer og mærke efter
- Tale med sin leder, hvis det ikke er denne der er årsagen
- Afstemme forventninger til arbejdsopgaver
- Dyrke aktiviteter i fritiden, som styrker krop og psyke
- Spise sundt og få søvn nok
- Indrette sit liv, så ambitionerne er realistiske
- Forsøge at skabe balance mellem krav i arbejde og fritidsliv
- Bruge netværk, tale med en god ven

# data[].attributes.body
Når man snakker om mobning så har det en meget stor betydning for mistrivslen og der er rigtigt meget mobning på mange arbejdspladser/skoler. Det er derfor noget som der skal tages meget alvorligt. Arbejdstilsynet definerer mobning således:

“ Der er tale om mobning, når en person regelmæssigt og længere tid - eller gentagne gange på grov vis -  udsætter en anden person for krænkende handlinger, som vedkommende opfatter sol sårende eller nedværdigende. Der er først tale om mobning, når den person, som det går ud over, ikke er i stand til at forsvare sig effektivt.

Det er arbejdspladsens leder der har ansvar for at der ikke er mobning på arbejdespladsen og der skal være mere fokus på at medarbejder er mere opmærksomme på, hvordan de eller folk bliver behandlet.

# data[].attributes.body
-Jeg er bevidst om, og kan anvende de ergonomiske principper.
- Jeg kan indestille og anvende hjælpemidler.
-Jeg kan lave en risikovurdering af mit arbejde.
- Jeg er bevidst om, og kan forklare dillemmaer, når jeg arbejder i borgerens hjem.
-Jeg kan gøre brug af de hygiejniske principper under personlig og praktisk hjælp.
-Jeg kan forklare betydningen af kost og motion for psykisk og fysisk velvære.
-Jeg kan beskrive en aktivitet, som tager udgangspunkt i borgerens ønsker og livskvalitet.

# data[].attributes.body
Enden for arbejdeområde der er det et stort problem inden for sexchikanen fordi at personalet mange gange bliver udsat for sexchikane, og det er mange gange de bliver udsat det af de beboer som de er ansat til at pleje og drage omsorgen for. Der er mange der ikke mener at der er sexchikane i arbejdspladser og nogle mener der er.

Når det er at der forekommer sexchikane på en arbejdsplads så skal det tages meget alvorligt og være åben om det, fordi at det kan gå ind og ødelægge et anden menneske. Derfor er det vigtigt at det bliver taget op på et personalemøde så det er at alle ved hvad der er sket, så man kan finde en løsning på det.

# data[].attributes.body
Når det er at man arbejder som social og sundhedshjælper/assistent kan man blive udsat fir trusler og vold når det er at man er ude ved en beboer. Det drejer sig meget om fysisk vold, hvor det er slag, at blive revet, kradset, nevet eller sparket.
Der kan også være psykisk vold, og det er hvor man kommer med trusler, hvor man truer med at slå eller at man fortæller lederen om en situation, hvor man kan få en trusler om at blive opsagt.