# data[].attributes.body
Karla Lindholm Jensen er født og opvokset i Herning og havde aldrig planer om at forlade byen. Den sidste lejlighed flyttede hun ind i sammen med sin mand i 1974. Året efter blev hun enke. Karla havde to børn en pige og en dreng, hvor af drengen var adopteret. Hun mistede datteren pga. kræft, i en alder af 72 år.
Indtil pensionisttilværelsen var Karla Lindholm Jensen en arbejdsom kvinde i fuldtidsjob. Blandt andet var hun gennem næsten fire årtier ansat hos Jysk Telefon, før hun og ægtemanden etablerede sig med egen vin- og tobaksforretning.
For på det seneste er det gået noget tilbage med Karlas helbred, og hun hører meget dårligt. Hun bor dog fortsat alene i den lejlighed, hvor hun og hendes mand boede sammen, indtil Ejner Jensen døde i 1975. Og det er først for ganske få uger siden, at hun har sagt ja tak til at få hjælp fra hjemmeplejen mere end én gang om dagen.

# data[].attributes.body
Hånddesinfektion er mere effektiv, hurtigere at udføre og mere skånsomt for hænderede end håndvaske.
Påfør desinfektionsmidlet i så tilpas en mængde, at hænderne kan holdes fugtige ved indgnidning i mindst 30 sekunder.
Indgnid håndfladerne, mellem fingrene , fingerspidserne, tommelfingrene, håndryggene og håndleddene.
Hånddesinfektionsmidlet genides ind i mindst 30 sekundere, indtil hænderne er tørre.

# data[].attributes.body
Karla har en funktionstilstand 1, dvs. at hun var delvis i stand til at udføre de fleste daglige aktiviteter med en lettere assistance. Hun kunne føre en længere sammenhængende samtale og var nem at komme i kontakt med men blev hurtig træt og  trængte derfor tit til hvile efter besøg fra familien.
Hun kunne gå rundt i hendes lejlighed ved hjælp af rollator, da hendes balance evne svigtede indimellem.

Karlas hverdag var ikke som før. Mange af dagene var belastet af hendes demens, som pludselig kom snigende. Hendes kortids hukommelse var nærmest ikke eksisterende.

# data[].attributes.body
Håndvask (se video):
Når man vasker hænder, vasker man altid i 60 sekunder for at få alle bakterierne af. I nedenstående afsnit beskrives fremgangsmåden for korrekt håndvask:
1. fugt hænderne med lunkent (kuldslået) vand
2. påfør sæbe og fordel den grundigt på hænderne
3. vask håndryggen og mellem fingerene
4. vask håndflader og mellem fingrene
5. vask tommeltotten
6. vask håndfladerne
7. skyl sæben grundigt af, vær sikker på at alle sæberester er væk
8. duptør hænderne med et papir håndklæde, og brug papir håndklædet til at slukke for vandet så der ikke kommer bakterier på de rene hænder
9. sprit hænderne af og påfør fugtighedscreme
Kilde: Grundbog 2. udgave, s. 432

# data[].attributes.body
Håndhygiejne er vigtigt, da vi på denne måde kan bryde smitteveje og undgå at sprede bakterier fra en person/et område til en anden/et andet. Ifølge NIR skal håndhygiejne udføres:
1. før urene procedurer/opgaver
2. efter urene procedurer/opgaver
3. både før og efter brug af handsker
Kilde: Grundforløb 2. udgave, s. 430

# data[].attributes.body
Hænderne skal være velplejede, altså uden sår og rifter som er et godt sted for mikroorganismer. Man skal altid sørge for at bruge fugtighedscreme efter håndvask og hånddesinfektion for at undgå at huden tørrer ud.
Smykker som ringe og ure er ikke tilladt da skidt kan sætte sig på smykkerne og bæres rundt, og vi skal altid bære korte ærmer så vi har mulighed for at vaske hænder og håndled ordentligt.

# data[].attributes.body
1. Jeg kan forklare smittekæden
2. Jeg kan vise, hvordan jeg afbryder smitteveje
3. Jeg kan vise, hvordan man udfører korrekt håndhygiejne
4. Jeg kan gøre brug af de hygiejniske principper under personlig og praktisk hjælp
5. Jeg ved, hvad værnemidler er, og hvornår de skal anvendes
6. Jeg kan vælge de rigtige rengøringsmidler alt efter den givne opgave
7. Jeg er bevidst om og kan forklare hvad kemikaliesikkerhed er
8. Jeg kan forklare, hvilke fysiske, mikrobiologiske faktorer der kan påvirke hygiejnen - herunder temperatur, eksponentiel vækst, syre/base balance (SSA-rettet)

# data[].attributes.body
Mikroorganismer -> betegnelse for organismer vi ikke kan se. Nogle mikroorganismer kan vi blive syge af, disse er bakterier, vira og svampe. (Kilde: Grundforløb 2.udgave, s. 425)

# data[].attributes.body
Reservoir -> stedet hvor mikroorganismer lever, det kan være i mennesker, dyr, fødevarer o.a. (Kilde: Grundforløb 2.udgave, s. 427)

# data[].attributes.body
Smitteudgang -> stedet hvorfra mikroorganismer forlader værtskroppen. Det kan ske igennem huden, slimhinder (snot, spyt), urin, blod, afføring mm. (Kilde: Grundforløb 2. udgave, s. 427)

# data[].attributes.body
Smittevej -> vejen fra værtskroppen til modtageren. Det kan være igennem luftbåren smitte, direkte eller indirekte kontaktsmitte, fødevarebåren smitte mm. (Kilde: Grundforløb 2. udgave, s. 428)

# data[].attributes.body
Smitteindgang -> det sted hvor mikroorganismer kan komme ind i smittemodtageren. Det kan være igennem indånding, fødevarer, dråber, sår mm. (Kilde: Grundforløb 2. udgave, s. 429)

# data[].attributes.body
Smittemodtager -> modtageren som bliver smittet med en infektion, bakterier eller svamp. Modtageren bliver syg hvis immunforsvaret ikke er i stand til at bekæmpe mikroorganismerne. Immunforsvaret svækkes med alderen, og derfor er ældre mennesker i risiko gruppen.
(Kilde: Grundforløb 2. udgave, s. 429)

# data[].attributes.body
Afbrydelse af smitteveje:
- for at undgå at sprede smitten, skal man afbryde smittevejen. For at det kan lade sig gøre, skal man sætte ind flere steder;
-> håndhygiejne
-> brug af værnemidler
-> rækkefølgen af opgaver
-> brug af uniform
(Kilde: Grundbog 2. udgave, s. 429)

# data[].attributes.body
Jeg kan vise hvordan man udfører korrekt håndhygiejne.
Jeg ved hvad værnemidler er, og hvornår de skal anvendes .
Jeg kan vise, hvordan jeg afbryder smittevejen.

# data[].attributes.body
Værnemidler omfatter alle de ting, du kan bruge for at sikre dig selv, når du arbejder.
F.eks.
-handsker
-plastforklæder
-skoovertræk
-engangsmasker.

# data[].attributes.body
Det mest brugte værnemiddel i plejen.
De skal bruges, hvis du er i risiko for at komme i kontakt med kropsvæsker som spyt, opkast, blod, urin, afføring og hvor hænderne kan blive synligt forurenede.
Typisk i følgende situationer;
-hjælp til toiletbesøg
-hjælp til nedre toilette
-optørring af slim, opkast, afføring
-kontakt med sår eller forbindinger
-hjælp til børstning af tænder og tandprotese.

# data[].attributes.body
Da ens arbejdstøj bliver forurenet med mikroorganismer i løbet af en arbejdsdag, er det vigtigt at bruge et engangsforklæde i de situationer hvor du er i tæt kontakt med borgeren.
F.eks. ved hjælp med bad, toiletbesøg eller når borger har brug for støtte til at bevæge sig. Det kan også være ved håndtering af vasketøj, skift af sengetøj og rengøring.*
Desuden er det vigtigt at tænke over hvilken slags hansker der anvendes, der findes to slags, latex og nitrilhansker, dem lavet af latex (naturgummi) er ofte tilsat pudder og kan give allergi på sigt, nitrilhanskerne er lavet af syntetisk gummi og er kratigere, men dog også lidt dyrere at anvende.

# data[].attributes.body
Engangsmasker bruges som værnemiddel mod luftbåren smitte, f.eks. coronavirus.

# data[].attributes.body
Karla har vaskulær demens .
Hun har en dårlig balance evne derfor brug hun en rollator.