# data[].attributes.headline
Богомаз Яна Дойонко Богдан

# data[].attributes.subject
Богомаз Яна Дойонко Богдан

# data[].attributes.headline
Ганчук Михайло

# data[].attributes.subject
Ганчук Михайло

# data[].attributes.headline
Забілик Дарина Забілик Богдан

# data[].attributes.subject
Забілик Дарина Забілик Богдан

# data[].attributes.headline
Анна Гузовата

# data[].attributes.subject
Анна Гузовата

# data[].attributes.headline
Вікторія Гарищук

# data[].attributes.subject
Вікторія Гарищук

# data[].attributes.headline
Ткачук Катерина

# data[].attributes.subject
Ткачук Катерина

# data[].attributes.body
Комп'ютерний вірус — комп'ютерна програма, яка має здатність до прихованого самопоширення. Одночасно зі створенням власних копій віруси можуть завдавати шкоди: знищувати, пошкоджувати, викрадати дані, знижувати або й зовсім унеможливлювати подальшу працездатність операційної системи комп'ютера.

# data[].attributes.headline
Фото Комп'ютерного Віруса

# data[].attributes.subject
Фото Комп'ютерного Віруса

# data[].attributes.headline
Фішинг що це таке?

# data[].attributes.subject
Фішинг що це таке?

# data[].attributes.body
Фі́шинг — вид шахрайства, метою якого є виманювання в довірливих або неуважних користувачів мережі персональних даних клієнтів онлайнових аукціонів, сервісів із переказу або обміну валюти, інтернет-магазинів.

# data[].attributes.headline
Що це таке ?

# data[].attributes.subject
Що це таке ?

# data[].attributes.body
Кібербулінг - це булінг із застосуванням цифрових технологій. Він може відбуватися в соціальних мережах, платформах обміну повідомленнями, ігрових платформах та мобільних телефонах.

# data[].attributes.body
Фішинг — це надсилання шахрайських електронних листів, які можуть бути замаскованими під надійне чи офіційне джерело. Фішингові атаки можуть відбуватися через соціальні мережі або інші онлайн-спільноти. Зловмисники можуть заздалегідь збирати інформацію, аби замаскуватися.

# data[].attributes.body
У 1983 році Фредерік Коен, студент Південно-Каліфорнійського університету, та професор Леонард Адлеман заклали основу для дослідження комп’ютерних загроз.

3 листопада 1983 року Фредерік вперше продемонстрував програму, подібну на комп’ютерний вірус, яка могла самостійно встановлюватися та інфікувати інші системи.

У цей час його викладач, професор Леонард Адлеман, ввів термін «комп’ютерний вірус».

# data[].attributes.headline
Що воно в себе включає?  

# data[].attributes.subject
Що воно в себе включає?  

# data[].attributes.body
Поширення брехні про когось або розміщення фотографій, які компрометують когось , у соціальних мережах;
Надсилання повідомлень або погроз;
Видання себе за когось іншого

# data[].attributes.headline
Як зрозуміти, що комп’ютер заражений? 

# data[].attributes.subject
Як зрозуміти, що комп’ютер заражений? 

# data[].attributes.body
Основні ознаки:

1. Уповільнюється робота комп’ютера.

2. Зникають файли.

3. Зменшується вільна пам’ять.

4. Виникає неспроможність завантажувати файли.

5. З’являються файли невідомого походження.

6. браузер самостійно відкриває сайти, переважно рекламні.

# data[].attributes.headline
Відомі приклади

# data[].attributes.subject
Відомі приклади

# data[].attributes.body
Найбільш масштабною загрозою вважається, комп’ютерний вірус «Меліса», розроблений у 1999 році американцем Девідом Л. Смітом. Протягом декількох годин загроза інфікувала десятки тисяч комп’ютерів у всьому світі, в тому числі і пристрої державних установ. Варто зазначити, що загроза поширювалася електронною поштою із вкладеним документом Word, після чого інфікований лист автоматично надсилався ще на 50 адрес жертви.

За даними дослідників, шкідлива програма «Меліса» завдала збитків у розмірі 80 мільйонів доларів США.

# data[].attributes.headline
Чи може антивірус повністю захистити комп’ютер від вірусів?

# data[].attributes.subject
Чи може антивірус повністю захистити комп’ютер від вірусів?

# data[].attributes.body
Антивірус – розпізнає і знешкоджує тільки найпоширеніші віруси. Тому в деяких випадках, наприклад, коли з’являються нові версії вірусів, антивірус може бути безсилим.

Але, якщо ви все ж встановили на комп’ютер антивірус, то слідкуйте за його оновленням. Це допоможе розпізнати і знешкодити нові віруси.

# data[].attributes.body
Мережевий черв’як-це програма зі шкідливим кодом, яка атакує комп’ютери в мережі та поширюється через неї. Активний мережевий черв’як може знижувати продуктивність пристрою жертви, видаляти файли або навіть вимикати певні програми.

# data[].attributes.headline
Програма для захисту від вірусів

# data[].attributes.subject
Програма для захисту від вірусів

# data[].attributes.body
Спеціалісти ESET рекомендують використовувати надійне рішення для забезпечення захисту від комп’ютерних вірусів. Продукт також дозволяє виявляти різні шкідливі програми, зокрема руткіти, черв’яки та програми-вимагачі, а також блокувати фішингові атаки.

Крім цього, рекомендується здійснювати регулярне оновлення операційної системи та всіх програм на пристрої, а також уникати відкриття підозрілих посилань або файлів в електронній пошті від невідомих відправників.

# data[].attributes.headline
До яких наслідків призводить ?

# data[].attributes.subject
До яких наслідків призводить ?

# data[].attributes.body
Наслідки можуть тривати довгий час і впливати на людину різними способами :
Емоційно - відчуття сорому .
Фізично - відчуття втоми .
Ментально - відчуття смутку навіть злості.
У крайніх випадках кібербулінг може призвести навіть до самогубства

# data[].attributes.headline
Що робити якщо став свідком або людиною яка потерпає від  кібербулінгу ?

# data[].attributes.subject
Що робити якщо став свідком або людиною яка потерпає від  кібербулінгу ?

# data[].attributes.body
Насамперед потрібно звернутися за допомогою до когось, кому ви довіряєте . У своїй школі можете звернутися до психолога або до класного керівника . Якщо ж ти свідок ні в якому разі не потрібно мовчати !

# data[].attributes.headline
Завжди оновлюйте 

# data[].attributes.body
Завжди оновлюйте операційну систему.

Використовуйте антивірусну програму.

Використовуйте брандмауер(програма чи пристрій, що здійснює захист комп'ютерних мереж)

Робіть резервні копії важливих файлів.

Будьте обережними, завантажуючи вміст.

Не давати нікому крім батьків свої паролі, навіть найближчим друзям.

Не робити протизаконних вчинків і речей в Інтернеті.

# data[].attributes.headline
Відомий хакер.

# data[].attributes.subject
Відомий хакер.

# data[].attributes.body
У травні 2008 року за американським ордером під час відпустки в Греції був затриманий українець Єгор Шевельов.

Українця вважали учасником хакерської групи, яка займалася крадіжками платіжних карт і завдала матеріальних збитків на 4 млн доларів.

За версією слідства, перебуваючи в Києві з листопада 2001 по серпень 2007 року, він продав 95 тисяч крадених карт, заробивши більше 600 тис. доларів США.

В серпні 2013 року американський суд визнав Шевельова винним і засудив до 40 років ув'язнення.

# data[].attributes.headline
Види кібербулінгу

# data[].attributes.subject
Види кібербулінгу

# data[].attributes.body
1) Образа
2) Домагання
3) Поширення чуток
4) Використання фіктивного імені
5) Публічне розголошення особистої інформації
6) Соціальна інформація
7) Тривале домагання та переслідування
8) Відкрита загроза фізичної розправи

# data[].attributes.headline
Відомий випадок шахрайства з допомогою Фішингу.

# data[].attributes.subject
Відомий випадок шахрайства з допомогою Фішингу.

# data[].attributes.body
JP Morgan

Порушення цілісності даних JP Morgan 2014 року – одна з найбільших атак в історії, яка зачепила десятки мільйонів людей та сім мільйонів підприємств – загалом 83 мільйони клієнтів. П’ятеро людей використовували шкідливе програмне забезпечення, соціальну інженерію та фішинг, щоб викрасти вміст електронних листів, адреси, номери телефонів та іншу інформацію про клієнтів не тільки JP Morgan, але й пов’язаних фінансових установ.

Хакери мали небагато досвіду в галузі кіберзлочинності. Однак вони змогли створити складну схему шахрайства з акціями, заволодівши понад $100 млн. Цікаво, що в ті роки JP Morgan сумлінно інвестував в інформаційну безпеку. Однак усі ці витрати зійшли нанівець через один сервер, який не був оновлений за допомогою двофакторної автентифікації.

# data[].attributes.headline
Основними джерелами 

# data[].attributes.body
Основними джерелами вірусів є:

дискета, на якій знаходяться заражені вірусом файли;

комп'ютерна мережа, в тому числі система електронної пошти та Internet;

жорсткий диск, на який потрапив вірус в результаті роботи з зараженими програмами;

вірус, що залишився в оперативній пам'яті після попереднього користувача.

# data[].attributes.headline
Відмінності між вірусами та мережевими черв’яками:

# data[].attributes.subject
Відмінності між вірусами та мережевими черв’яками:

# data[].attributes.body
•черв’яки здатні самостійно відтворювати себе, вони не залежать від файлів на комп’ютері чи завантажувальних секторів

•черв’яки поширюються за допомогою адрес електронної пошти зі списку контактів жертви або використовують для цього уразливості різних мережевих програм

•черв’яки часто швидко поширюються у всьому світі за кілька годин або навіть хвилин після своєї появи

# data[].attributes.headline
Не знаючи елементарних правил користування інтернет-ресурсами, ви можете зіткнутись з такими проблемами: 

# data[].attributes.subject
Не знаючи елементарних правил користування інтернет-ресурсами, ви можете зіткнутись з такими проблемами: 

# data[].attributes.headline
Яке покарання за кібербулінг?

# data[].attributes.subject
Яке покарання за кібербулінг?

# data[].attributes.body
Більшість шкіл ставляться до булінгу серйозно і вживають заходи проти цього . Покарання може бути у вигляді штрафу або відсторонення учня на декілька днів від заняття

# data[].attributes.headline
Атака хакерів Ddos- це атака на комп'ютерні системи органу, організації,установи з метою порушення доступності атакований веб-ресурсів.Простими словами під час атаки одночасно створюється така величезна кількість зовнішніх запитів (рахунок може йти на мільйони), що атакована система  не взмозі їх обробити

# data[].attributes.subject
Атака хакерів Ddos- це атака на комп'ютерні системи органу, організації,установи з метою порушення доступності атакований веб-ресурсів.Простими словами під час атаки одночасно створюється така величезна кількість зовнішніх запитів (рахунок може йти на мільйони), що атакована система  не взмозі їх обробити

# data[].attributes.body
Концепція фішингу вперше була описана в 1987 році в документі з конференції під назвою «Безпека системи: перспективи хакера». В документі описувалась техніка зловмисників, яка полягає в імітації авторитетних організацій або сервісів.

# data[].attributes.headline
Саме головне

# data[].attributes.subject
Саме головне

# data[].attributes.body
Ні в якому разі не потрібно бути задіяним до цькування людей . Тому що люди не мають права ображати та принижувати інших людей

# data[].attributes.headline
Як уникнути фішингу

# data[].attributes.subject
Як уникнути фішингу

# data[].attributes.body
Будьте обережними, коли отримуєте повідомлення від сайту з проханням надати особисту інформацію. Якщо вам надходять такі повідомлення, не надавайте інформацію, не переконавшись у надійності сайту. Якщо можливо, відкрийте сторінку в іншому вікні, а не натискайте посилання в електронному листі.

# data[].attributes.headline
Як же захищатися від мережевих черв'яків?

# data[].attributes.subject
Як же захищатися від мережевих черв'яків?

# data[].attributes.body
Звичайний антивірус, який має базовий функціонал, особливо вам не допоможе, в кращому випадку виявить сам факт загрози і заблокує її. Але це не завадить черговий компанії зловредів лізти до вас через мережу знову.
Захист від мережевих черв'яків входить і в функціонал самої операційної системи. Вона володіє інструментами для цього, які, як мінімум, значно знижують ризики зараження.
Для того щоб посилити захист комп'ютера від мережевих черв'яків, хакерських черв'яків і інших вірусів, рекомендується встановити в якості альтернативного рішення брандмауер стороннього розробника. Такі програми, завдяки більш вузької спрямованості, мають більш гнучкі налаштування. У користувачів популярністю користуються: Comodo Firewall

# data[].attributes.headline
Відомі приклади

# data[].attributes.subject
Відомі приклади

# data[].attributes.body
Мережевий черв'як Морріса відомий як перший комп'ютерний черв'як, який розповсюджувався в Інтернеті та інфікував тисячі комп'ютерів. Він був написаний у 1988 році Робертом Таппаном Моррісом.
Тоді до мережі Інтернет було підключено приблизно 60 тисяч машин, близько 6 тисяч з яких були інфіковані мережевим черв’яком. Після запуску шкідливого коду у листопаді 1988 року значна частина тодішнього Інтернету була паралізована. Це стало поштовхом до створення першої комп’ютерної групи реагування на надзвичайні ситуації.